8. 



VIOLA ODORATA. 



Luktvioler. Mt^i Violer. 



Är Utan örtstjelk, med -krypande rotskott och 

 hjertlika blad. Blomstängkar och bladskaftnpp- 

 sti<^a tillsammans från roten. 



J..F1. su. p. 304. Cl. .9. s--— ^^=-/f |;-f; ;• i!j 



Kl. 5. F.MMi«^. Murr. App. Med. T. 1. p. 017. ReU. Fl. oec. s. , . ^. 

 P/,arm. .Ju. Viol* flor. recent. S emi n « , Ra d ix. 



I södra delen af Sverige träff.s Luktvioler vildt vexande 

 i skogslundar; inflyttas ofta i trägårdar. Blommar om va- 

 ren ^Skiljes från I^undvioler (Viola camna) dengenom, 

 Itt den sednare har uppstigande stjelk, utan rotskott, 

 ^ed mer aflänc^a blad, bleka^re blomma och nästan rngea 

 Tkt. Buskviolln (Viola hirta) har håriga blad och inga 

 rotskott. De hafva alla mångårig rot. 



Med försic^uahet bör denna, likasom alla starkt luk- 

 tande blommo?, förvaras i boningsrum. ^^l\--^y^Xit 

 xner sof i tillstängdt rum, der man insatt et lat med ar 

 ^a violblommor; hon dog deraf under anfall «f slag. V ex- 

 tl 11 krifves en lösande^ch drifvande kralt. Såsom upp- 

 r^iukande användes den till omslag, och tjenar afven II 

 lavement Frön, tagna i form af emulsion, d. a. stötta, 

 blandaSe med vaUen^, då blandningen silas och socker till- 

 sattes laxera lindrigt, hafva botat urinstamma, som varat 

 7 dyVn och dnlvit% ursten. Hoten, helt^färsk, nyttjad 

 ?ill infusion med vatten, bar i dosis af 2 -6 uns, liKasom 

 sin samsiägting den hvita Ipecacuanha (Viola Ip^^v^ f °^' 

 kräkninn och Ifven laxerat. Fiohirap beredes, da blom- 

 morna Rensade från blomfodren, läggas i vatten , stötas Iin- 

 driet silas, och det silade blandas med socker; utrikes 

 kok ; stundom det silade. Käraf ges skedbladsvis at barn 

 «mot hosta och torsken (Aphth.^), emedan varken Imdras 

 deraf. Hos späda barn tros violsirap befordra sömn. tor- 

 falskas med saften af bläfärgande blommor, 1 synnerhet 

 tAavileeer, då lukten päsättes med roten af sa kallad viol- 

 xot (Iris Florentina). I brist på Luktvioler är bäitre att taga 

 Hundvioler, af hvilka god violsirap kan fas. Gammal och 

 illa förvarad violsirap förlorar sin rödaktiga ei er violel a 

 färg, hvarföre någre bruka. tillsätta litet citronsaft eller salt- 

 syr!. Detta är skadligt till invertes bruk och gor dess 

 användande i kemiskt afseende högst bedrägligt. Bia vext- 

 safter upptäcka, genom färgförändring, syror och lutsalter 

 (alkalier) i deras upplösningar: af de förra rodnar violsat- 

 ten; af de sednare blir då vextfärgen forbytt 1 grön. 



a. en pistill. — b. en at de mindre och — c. en at 

 de större ståndarne. 



