i4. 



ALOPECURUS pRATENsis. 



ÄNGKAFLE. Råegrus, — Kofegräs. Munsrumpe. På 

 Finska : Pundar pääruoho. 



Strået är npprattstående och bladrikt. Axet 

 långt och injukhårigt af glänsande hår på blom- 

 foderskalens yta. Blomkronafi är enskalig, 

 försedd nedantill på yttre sidan med långt 

 agnborst. 



Linn. Fl. Su. p. ao. Cl. S- T riandria agyn. — i/7/". Sv. Fl. s. 35. 

 Kl. 5. Trkmänni N GAR. aqvinn. PaCi: Säilsk- Hush. Jurnal år 177g, Jun.. 



s. 14.1780, Jan. s. 56. Mars, s. 3o Ekon. Diktion, i. s. S'2.--Rafns BiW' 



f. Fp. Medic. o. Ekon. 17. 4 «• 358. — P,.etz. Fl. oec. s. ^i. 



V exer helst på något fuktig eller lågland jordmån. Blom- 

 mar i Maj och Juni med långa ax, som likna rågens. Dess 

 rot är mångårig. 



Vid ängskötsel är kännedomen af detta gräs af myc- 

 ken vigt. Det anses likaså gifvnnde, som de utländska hit- 

 tills hos oss odlade hösorter, och kanske öfverträffar det 

 dem i Hera afseenden. Om dess frön, som i Juli eller Au- 

 gusti pläga mogna, sås på aftappade kärr eller utdikade 

 vattensjuka ängar, så får man der i stället en bördig äng. 

 Sidländig svartmylla, som vår och höst ofta af vatten öf- 

 versvämmades, besåddes vid Lund med Ängkaflefrö, och 

 gaf på ~ tunnland årligen tre parlass torrt hö, således 18 

 dylika Ib.ss af tunnlandet. Andra året efter sådden var grä- 

 set ny5s före första slåttern 2 alnar högt; och vid den an- 

 dra och sista, i aln. Dess lidighet och hastiga tillvext gör 

 det för sträft att kunna ätas af Gräsmasken (Jarven till 

 Nattijäriln Bombyx graminis) : en väsendtlig fördel, som 

 vid valet af höslag till odling visst förtjenar uppmärksam- 

 het, emedan denna larf skonar så få andra grässlag. Vid 

 det i Skåne anstählta försöket anmärktes, att frön, sådda 

 i April, iågo 16 dygn i jorden, och gåfvo i Oktober finE 

 gräs, men hvarken strå eller blomax, och således för spädt 

 alt första året berga såsom hö. Fröen mogna uppifrån 

 och nedåt i axet; när de börja utfalla i toppen, samlas 

 axen, torkas på luftigt ställe och utgnuggas. Derefter tor- 

 ka-s genast fröen än ytterligare, och äro sedan tjenliga 

 till utsäde. — I Tyskland och Schweitz är gräset kändt och 

 som höslao berömdt, under det ifrån latinska namnet öf- 

 versatta : Wiesen-Fuchsschwanz. 



Tab. — i. ett ax. — 2. trenne ett stycke ofvan rcten 

 »fskurna stånd i naturl. storlek. — 3. en sluten blomma. 



— 4. en fullkomlig blomma öppnad. — a. blomfoderskal. 



— b. pistillens z:ne märken. — c. ståndare. — - d. biora- 

 skalet. — e. agnet eller borstet; aila förstorade. 



