20. 



SOLANUM DULCAMARA. 



SoTBKSK Solan. Qyesved. Matledshuske. Bittersuttt, 



Gnlnebär. Vijlbär. Ormbär. Hällbiir. Trollbär. — 



Kipplyng. Ateved. p^ivang. Pä Finska: Koisonpuu. 



Örtstjelken är böjlig utan taggar. Bladen äro, 

 de öfversta spjutlika, stundom Sdelade, och 

 de nedersta eggformiga, spetsiga. Blommor- 

 na sitta knippvis. 



liinn. Fl. Su. p. 71. Cl. 5. Pentanbria igyn. — Liljehl. Svi F!. s. g;(. 

 Kl. 5. Femmänning A R. — Murr. App. Med. i. p. 423. — dillen Mat. 

 Med. p. 565. — Patr. S. Husli.Jurn. 17S9. Dec. s. gS. Ekonom. Dikt. 4 Del. 

 p. 18. — Retz. Fl. cec. S. 686. — Phartn, Dulcaniarine 1. Solau. lignos. S t i- 

 p i t e s , Radix. 



Vi 



id diken och på fuktiga ställen vexer denna Solan art, 

 och lar i Juli månad blå, violetta eller hvita blommor; 

 dess biad äro olika och på en stam ofta nf 5 (3 slag. En 

 betydlig ariiörändring bar hela eggrunda blad. I\Ied ned- 

 böjda grenar, som slå rötter, fortplantas busken lätt. 



Då stjelkarne, helst de fina, tuggas, röja de i början 

 en besk, sedan en håningssöt smak. Dessa samlas dä in- 

 ga löf finnas på busken, antingen tidigt om våren eller 

 sent pä hösten^, och nyttjas merendels som Té, antingen 

 så, att till 3-4 drakmer stjelkar, slås i qvarter kokhett vat- 

 ten; eller tages i lod, till 2-5 qvarter vatten, iemnas half 

 timma på svag eld och kokas sedan 8-10 minuter; häraf 

 är dosis 2 koppar morgon och afton att dricka ljumt ocii 

 i början med mjölk, för smakens skull. Kokas de för län- 

 ge, blir smaken för besk; är dosis för stor, så gör den 

 äckel, och efter Gouans uppgift, äfven lamhet i tungan. 

 Stjelkarne hysa minst, bladen något, men bären rn est gift- 

 aktigt. En hund dog inom 3 titnmar fif 5o förtärda bär, 

 som funnos oförändrade i magen. Hos menniskor laxera 

 de och göra kräkning. Emedlerlid är vexten , rätt använd, 

 ett godt och verksamt medel i gikt och reumatism af åt- 

 skilliga slag, benvärk, gulsot, skörbjngg, hämmade regler 

 (menstrua suppress*), skabb, reforms utslag, veneriska å- 

 kommor, elaka bensår, rosartad svullnad m. m. Förrän 

 nattsvett inställt sig i lungsot , har Solan teet stundom äfven 

 gagnat, och en hafvande hustru, som under frossan fick svår 

 och tung andedrägt, botades med Solan té, dä kina för- 

 gäfves förut var försökt. Razoux brukade bladen mot ut- 

 vertes skador. Af de sega qvistarna kunna också korgar 

 flatas. Orten ratas af större boskap, men äles af lår och 

 getter. 



Tab, — en stjelk med bär. — a. Pistillen. — b. Ståxi- 

 darne med sina knappar sammansittande. 



