^6. 



RUBUS ARCTICUS. 



Åkerbärs-ort. Vilion. Jungfruhär. — A^erhcln 



Finnmarksbur. På Finska: Luhdihka. Mesi- 



marja. Maantnuurama. 



Bladen äro Sbladiga (bladskaften 3delte,) små- 

 bladen eggformiga, sågtandade. Örtsljelken 

 upprättstående, utan taggar och enblommig. 



Linn. Fl. Su. p. i/S. Cl. la. IcosANnniA Polyg. — Liljell. Sv. Fl. s. 

 ao2. Kl. s- Tjugemänn. — K. V. A. Handl. 176a, s. 192. —Retz.^EX. (ec. 

 s. 617. — Groths Beskr. atr göra Viner Stockh. 1777. — Bergii Tal om 

 Läckerheter, i Del. s. 243. — Linn. Mat. Med. p. ^^. — Jörlin om Köks- 

 och Kryddgård. Lund. 8.0 i;8S — Ekon. Dikt. 4 Del. Art. Bär — StocKb, 

 Post. 17SÖ, d. 50 Okt. , N:o aSa. — Pliarm. Baccae Konlandicae. 



X rukten af denna lilla mångåriea planta ar temmeli^en 

 allmänt känd, och fÖr sin ypperliga smak och lukt med 

 mycket skäl berömd. Den är liistsittande på blomlästet, 

 och icke såsom Hallon lätt derifrån affallande. Bladen lik- 

 na Smultronörtens. Blommorna framkomma i början af 

 Juni månad. Dess naturliga hemvist är Vester- och Öster- 

 botten , samt Lappmarken; men den kan äfven fortplantas 

 och bära frukt i Sveriges sydligare landsorter, dock böra 

 plantorna då om våren täckas med granris, samt seder- 

 mera aktas för frostnätternas kyla. Originalet för figuren 

 är benäget lemnad af Herr Kammar -Piådet af Strubing , 

 som planterat vexten i sin trädgård i Stockholm. 



Åkerbären utgöra med Hallon, Björnbär, Hjortron och 

 Stenbär ett slägte, och hafva med dem många egenskaper 

 gemensamma; men de öfverträfla dock så väl desse, som 

 nästan alla vildt växande Euroj.eiskn bärsorter i smak och 

 lukt, hvariöre de värdera? mycket att lägga på Vin, som 

 derigenom vinner både tili styrka och angenäm smak, sarnt 

 antager bärens mörkröda färg. Lindrigt i ugn torkade bär 

 kunna länge förvaras, och dessa, ifigda på buteljer, till l 

 af rymden, då det återstående^ påfylles med Vin, och li- 

 tet jäsningsrum lemnas, gifva Akerbärs-vin. Af färska bä- 

 ren i Vin, med groft socker, som gör jäsningen, fås det 

 äfven. Ju bättre Vin man nyttjat, ju smakligare och fina- 

 re blir Åkerbärs-vinet. Af lihenskt eller Mosel-vin blir det 

 ganska godt. Bären ensamt pressade och med tillsats af 

 socker, gifva ett förträffligt Vin, men dsrtill fordras myc- 

 ket bär. Insyltade med socker eller häning äro bären smak- 

 liga, och i febrar kylande samt läskande. 



Xab. — a. förstoiad ståndare. — b. pistill. — c. bär; 



