So. 



POA AQUATICA. 



JÄTTE GR 5. Kassevia, MJö/h>ass. Flejegräs.— ElveJionge. 



Blomvippan stor, utbredd , med Cblommigajemn- 

 breda små-ax. Strået vasslikt. 



"Linn. Fl. Su. p. a6. Cl. 3- Thiarubia agyn. — Llljehl. Sv. Fl. s. 

 44. Kl. 3, Tremäkningab. — Linn. Vestgöt. Resa, s. 44, 48, 160 — 

 Osbeck i K. V. A. Handl. lySj , S. 53. — Retz. Fl. oec. s. 525. — Rafns 

 Bibi. 17. B. 4. Il- s- 561. 



A, 



if alla Gvenska Gräs -slag är detta utan tvifvel det stör- 

 sta, och egentligen en vattrnvest, och trifves således bäst i 

 dammar, vid dyiga åbräddar, grunda sjöstränder, samt på 

 sänka och vattensjuka ängar. 



För den höjd af 3 till 4 alnar som Kassevian ernår, 

 och för åeis blsdrikhet, torde inr^t giäs slag vara drygare, 

 äfvensom dess mjukhet 01 h saftfullhet gör det ii!i den mest 

 behagliga föda för boskapen. Del förtjenar dtrföre att pä 

 ijenliga ställen med omsoig fortplantas, v. Linné påstod 

 redan sjelf lör mer än 5o år sedan, <iatt intet utländskt 

 Höfrö kunde med Kassevian förliknas, och ansrig delta en- 

 da s;1 värdigt, att upptäckien deraf kunde betala all åon 

 kostnad som blihit på htla hans rosa ar.vän<i.« Ortktadfc 

 sin förtjenst, att både som färskt och som hö vara tn god 

 boskapsföda, har det likväl på några ställen i Tyskland blif- 

 vit misstänkt, såsom vållande orsttk till Trumsjuka hos kre 

 atunn. Men Prof. Wäther i Giesscn bar visat att det on 

 da troligen Inrleder sig /rån braiiukorn i bloxnvippan, hvil- 

 ken, sä besknffad njuten , åstadkommer sjukdomen. Emed- 

 lertid h-ir giäset der i tiakitn oskyldigt fått namn at Berst 

 eller rintcgr.js. För både kor och hästar sarnl kaltvar är 

 det liögst begäiligc, och de förtära det ända ned till röt- 

 terna. Det är ock ganska nijölkökande hos de lörstnämda. 



Fortplaniningin sker väl icke så lätt genom frön, eme- 

 dan dessa sent mogna, uiaa bäst igenom rötterna, hvilka 

 kuana med lätthet löras från aflägsna orter. De utsprida 

 och föröka sig till flera stånd inom året, och man skulle 

 pä detta sätt göra siiiländta ängar inom kort tid ganska 

 irodiga. Om det slås tidigt, får man ofelbart berga det 

 «ndra gången, i synnerhet jiå vattensjuka ställen. 1 Vester- 

 götlanri täckas älven Ladugårdstfiken med den rö?lika hal- 

 men, och sägas uthärda längre än de vanliga halmiaken. 



Fig. — a. ett af småaxen. — b. en genom lörslorings 

 glas sedd blomma, med fröredningsdölarna, 



