3i. 

 ASAPiUM EuROPAEUM. 



Hasselört. 

 ÖrLhJaden äro a.-ne , och njarlika. Blomfodren 

 5klalVet och utan blombhicl. 



Linn. Fl. Sii. p. j6. C!, g. D o d ec and r i a igyn. ■— Lilj. Sv. Fl. s. 

 ait. Kl. 9. MÅN G MÄN NI KG AK. — Murr. App. Med. T. i. p. 'jig. — Ä«fa' 

 Fl. oec. S. 77. — Pharin. Asari l\adi.\, Folia. 



V. 



exer på skuggrika ställen, mest i södra delen af Sverige, 

 ibland hasselbuskar. Dess klocklika, rödbruna blommor 

 framkomma med korta blomsi.jelkar i April och Maj må- 

 nader, från plantans mångåriga rot, som ar tradig och 

 äger ficklig, skarp smak, samt något aromatisk och obe- 

 h.igh'g lukt. Pistillens öfversta del (MarketJ är 6klufven, 

 och iröliuset, som är läderlikt och lörsedt med kronlika 

 taggar, 6 rum lör frön. — Boskapen äter icke denna vext. 

 Både roten och bladen, torkade till pulver, nyttjas 

 såsom kräkmedel till vid pass ^ qvintin i dosis, eller i 

 stället för snus att orsaka nysning. Man omtalar svår liuf- 

 vndväik, vattensot i lijcrnan och döfhet, som med pulvret 

 blifvit botade; i lörra händelserna har man användt det så- 

 som nysmedel: i den sednare har det blifvit inblåst i örat. 

 Men ehuru erfarenheten besannar, att det genom sin re- 

 tande kraft framlockar vätskorna och ökar näsans slemak- 

 tiga afsöndringar, stundom till den grad att blod åtföljer 

 dem, så bör man dock icke lofva sig mycket af denna 

 kurmetod , som ofta kan vara farlig att använda. Hästar, 

 som besväras af en art yrsel eller raseri, kallad Koller, 

 sägas blifvit botade genom pulvret inblåst i näsborrarne; 

 också berättas det att hästarne blifva muntra då de förtärt 

 hafra, som varit blandad med delta pulver. — Men pulvret, 

 i synnerhet af roten, äger ä^ven en laserande kraft, och 

 bör då gifvas öfver ^ qviniin i dosis samt vara groft pul- 

 veriseradt. Eller ock läggas 6-8 blad i ett uns vin ett 

 halft dygn, och är då laxerdryck. I form af infusion eller 

 dekokt förloras mycket af vextens egenskaper att väcka 

 kräkning och laxera; roten driiver då i stället svett och 

 urin. 1 detta afseende lär man tillagt vexten förmånlig 

 kraft mot långvariga frossor och vattensot. Rotens laxe- 

 rande egenskap är häftig och i synnerhet för fruntimmer 

 i fruktsamt tillstånd farlig. Gorz erhöll genom destillfttion 

 af färska roten med vatten, utom en eterisk olja, älven 

 ett kamfertlikt sediment. — I nyspulvret, nästan det en- 

 da som på Apteken af denna vext finnes bibehållit, ingå, 

 utom vextens blad, Mejram, Marum och Lnvf ndelblommor. 

 Pulver af roten och bladen ingår i den så kallade Schnee- 

 berber Tabak, bekant i Baden som nysmedel. 



Tab. — a. en ståndare. — b. pistillen. — c. fröhuset 

 med blomfoderilikarne. 



