35. 



ISATIS TINCTORIA. 



Vt JDB. 



Rothladoji äro i brädden naggade; sfjelhbladen 

 sitta skiftGvis, äro helbräddade och vid basen 

 nästan pil lika , stjelkouifiittande. Fröskidorna 

 allånga och hoptryckta. 



Linn. Fl. Su. p. a^g. Cl 15. Tetäabtn. siIiculo?ae. — LtlJ. St. Fl. 

 3. 370. Kl. la. Fyrvald. koiukij. — Patr. Sällsk. Hush.Jurn. 1776,1767, 

 X78q- se Hegisirei An. Iiitligo — fljelm Afliandl. om Iiidigos lil veikn af 

 Vpjde örten Stockh. igoi. s. 56. i 8:0. — Descrlpt. des arts et inéiiers, 

 TArt de l'Iiidigoiipr par M. de Beauvais Raseau , 1770 fol. — Schcffers 

 Kem. Föreläsn. a:dra upp), s. 4gi. — Retz. Fl. cec. s. iii. 



l_Jenna 2ånga Färgvext träffas vild på Gottlflnd , Öland 

 och i skärgårJen vid Kalmar samt Finland. Stjelken är 

 stundom 34 fot hög och bar gul.jgula blommor i Juli må- 

 nad. Stiitet eller pistillens medlersta del saknas, mtn 

 dess öfversta del, som kallas Märket, är trubbigt och knapp- 

 likt. Inom de a tunna skidskalen förvaras fröet. 



Alla vexter, som under långsam torkning svartna eller 

 blifva blåakt iga, ge hopp att derur kan t-rhällas Indtfio. 

 Af Vejde samlas till detta ändamål bladen då de nedersta 

 börja gulna; de utbredas jemt, och helst regnvatten slås 

 tierpå; ty vatten med jern- eller gipshalt duger ej. Med 

 en måttligt tung press, lemnas detta att jäsa, till dess en 

 blå hinna synes pä det gröna vattnets yta; då försökns ge- 

 nom sqvalpning eller omrörning i ett glas, om de blå och 

 gula iärgpartiklarne, som liUsammftris orsakade gröna fär- 

 gen, kunna åtskiljas: ty då blir vattnet gult och det blå 

 faller lill botten i glaset. Händer detta, så aftsppos färg- 

 soppan i ett annat käril, hvarest den röres och arbetas 

 tillräckligt, till duss dkn ikär sig (det blå och gula åtskil- 

 jes). Det förtjenie nogare undersökning, om icke kalk- 

 vatten, urin ^Uer lutsalts upplösning skulle kunna göra 

 detta arbete öfverllödigt. Under rörningen skummar sig 

 ofta fargsoppan och vill pösa öfver; detta hjelpes med nå- 

 gra droppar olja eller trän, som slås uti. Den a. betande 

 fargsoppan lemnas 5 4 limmar i stillhet att sätta sig och 

 uppöses slutligen i påsar, för alt låta vattnet afrinnd. Sist 

 skares mas.an i stycken, hvilka toikas i varmt rum och 

 utgöra Indi^o. Fransmännens Pastei o< h 1 yskarnas If^aid 

 hvaimed färgas i vatten ensamt, gu.biunt, men med lut- 



