36. 

 PINGUIGULA vuLGARis. 



FbtoRT. Tätgräs. Sättärt, fetnacke. Kr åhört, — Tätte- 

 gräs. SUmgras. MälheJiors .Feitgräs. Få Finska: Yökvinlehti. 



Blomstängeln är bar (utan blad och grenar). Uå- 

 ningshnset nästan cylindriskt, sporrlikt och 

 lika långt som blomkronan. Fröhuset egg- 

 formigt. 



Linn. Fl. Su. p. 8- C. 2. Diindria »gyn. — Ejutd. Fl, Lapp. Ed. 

 IM p. 10. — Liljebl. Sy. Fl. s. 11. KL a. T vamännikg a». — Rets, FL 

 oec. s. 5oi. 



Jr å kärraktiga och skuggrika trnkter vexer Fetorten tern- 

 meligen allmän. Dess ljusa eller gulgröna blad ligga ut- 

 bredda tält åt marken, ocii äro täckta med fina genom- 

 skinliga och mjuka hår, hvilka, genom små klot på ändan, 

 utsila en seg slemaktig vätska, som skall kunna läka sår 

 eller sprickor i huden, i synnerhet på spenarne hos kor; 

 Ett sådant hår, något förstoradt, är särskilt tecknadt på 

 Tabellen. Roten är mångårig, och den violetta eller purpur- 

 röda blomman framkommer i Juni månad. Eu mindre art- 

 förändring träftas i Lappmarken. 



Om denna vext förtjenar någon uppmärksamhet for' 

 sin hittills kända nytta, så är det hufvudsakiigen för dess 

 besynnerliga egenskap att göra apenvarm mjölk seg och, 

 då den löpnar af värmen, nästan utan vassla, men också 

 med mindre grädda än annars, fås utan tätgräs. Sådan 

 kallas den Tätmjölk och nyttjas allmänt i Norrland, der 

 den berömmes och af de flesta ätes med begärlighet. Den 

 beredes primilift med Fetörtens blad, som läggns på silen, 

 dier ingnidas på bottnen i kärilet, hvarest mjölken upp- 

 ailas. Några dagar lemnas mjölkbunken i svalt rum och 

 tjenar sedermera ett skedblad af denna således tillredda 

 tätmjölk, på samma sätt nyttfad som bladen, till nästa be- 

 redning, hvarmed kan fortfaras, som det säges, i månpa 

 år, utan att första beredningssättet behöfver förnyas. Så- 

 ledes kan ett skedblad tätmjölk vara tillräckligt för alt 

 derlill dagligen år efter år förbyla vanlig frisk mjölk. — 

 En sådan egenskap hos fetörten ger anledning, alt af den 

 vänta större nylta framdeles, hvilket genom försök borde 

 utrönas^ Raj omtalar emedlerlid en iaxerdekokt elleif si- 

 rap, som af felörten skall kunna beredas. — Får sägas ej 

 tåla denna planta, och löss. skola dö af dess saft, mecl 

 hvilken här kunna färgas gula^ 



Tab. — a. Blomfodret. — b. pistillen med sina stån- 

 dare. — c. pistillen ensamt, sedd på sidan. — d. Fröhuset;, 

 sittande inom Blomfodret. 



