CALLA PALUSTRIS. 



Miss NK. Miiss. Drahrot. På Finska: Vehka. Imisen 



vehha. 



Bladen äro hjertlika. Blomhö (stråt platt och 

 tunglikt. Blomfäsl.o.t aflångt och cylindriskt, 

 ,iitan blomblad, med om hvarannan blandade 

 ståndare och pistiller. Bären hysa många frön. 



l.inn. F). Su. p. Sig. Cl 20. GTHANnnrA poiyandr — F.juscLYX. Lapp. 

 Ed. 1. p. a4p. — Uojjh. Vextiik. känn. a iippl. s. aoo. — Liljehl. Sv. Fl s. 

 a5a. Kl. g. M ängm änning ar., niångqvinn. — J^'allen._om Finska All- 

 mogens Nödbröd , Pi£es. Hellenius. 4iO. Åbo 1782. s. 20. — Retz. Fl. oec. 

 s. i56.| 



R 



-äknas icke ibland rara kärrvexter, och nr i synnerhet 

 i Vestcrbotten och Lappmarken på vissa stäJlen så ymnig, 

 att dess mångåriga röner, som krypa i gyttjan, stundom 

 täcka, iiksom kaJmus-roten, heJa ytan nf kärret eller bräd- 

 darne af det rinnande vatten, hvari de vexa. — Delta ört- 

 slägte, som liknar Arnm och Caladhmi genom sitt hvita 

 bloiTihölster,' är fiån^ dessa skildt med sina ståndare och 

 pistiller eller hanar och honor, som betäcka he!a blomfä- 

 stet. På slägtet Arum är blomlästet ofvantill bart; hanarne 

 förekomma' midtpä, och honorna" under dem. CaLidium 

 har hsnarne i toppen, hvilk^, genom åiski]h"ga aiiångs el- 

 ler kantiga körtlar, äro åtskilda i från honorna, som sitta 

 nederst. — Missneörtens blommor äro ntslagnn i Juli må- 

 nad, och blorohölstret lyser dä hvitt; dess blad äro ibl.md 

 dem som först gulna af de kälia höstvindarna, som löre- 

 båda vinterns ankomst. 



Det så kallade Missne ell. Missehrodet , som hos Sven- 

 ska nordens inbyggare är väl kändt och vid infallande rniss- 

 vext-år af mycket värde, lillredes af denna veslens rötter, 

 hvilka utan tjenlig behandiiog äga skarp, och brännande 

 smak. De samlas antingen om våren, iannn biauen äro 

 utslagna, eller sent om hösten; skölj?^s och rensas ifiSnde 

 vidhängande tradlika rölterna, samt torkas lindrigt i sol- 

 varma eller varmt rum. Sedermera skäras de i bitar, stora 

 »om hasselnötter eller ärter, och torkss hårdt, för att st- 

 dan kunna malas till mjöl, hvilkel kokas en timme i rent 

 vatten; det klara vattnet pfhälles, och mjölet, som nu är 

 utan skarp smak, torkas samt blandas racd mjöl af' säd el- 

 Igr tallbark, i brist på det första. Hriraf kan bröd bakfts. 



