40. 



TILIA EUROPAEA. 



blir tradig, snos rep och starka tåg samt väfvas mattor. Ve- 

 den är mjuk och lätt, skadas sällan af mask, och är der- 

 före nyttig till mycket ; men den insuper hastigt vatten. 

 . Kolen brukas till kruiberedning, och af Målare ett teckna 

 med. — Blommornas lukt är på afsiånd angenäm : på lör 

 nära håll för stark, och gör ofta tyngd i hufvudet samt 

 sömn. Under destillation följer luktämnet med vattt-n, och 

 den återstående massan, utspädd med nytt vatten, samt 

 med tillsats af jästj antager vinjäsning, så att deraf kan 

 destilleras spiritus, likasom af löfven, hvilka innehålla sam- 

 ma beståndsdelar. Så väl destillerade Lindvattnet, som 

 blommorna, antingen färska eller torra, nyttjade såsom té, 

 halva förr berömts i spasmer och fallandesot; men det för- 

 ra brukas nu endast att blanda i andra läkemedel, och an- 

 ses vara stillande samt väderdelande, i hvilket afseende det 

 kan ta^as skedbladsvis. Dekokter skola af blommorna 

 kunna få röd färg. — . Fröna, rostade och sönderstötta, 

 kunna ensamma, eller med socker och vanilj, beredas till 

 en massa, som något liknar det chokolad, som fås af Ka- 

 kaoböner. Af 2 uns frö, kallt pressade, kunna fås 20 gran 

 olja, till smaken lik mandelolja. — Löfven färska, ätna af 

 mjölk kor efter blomningstiden, göra smöret osmakligt, 

 hårdt och likt vintersmör; men torkade tjena de till foder 

 åt får, getter och annan boskap. 



Trädet skall kunna bli par 100 ar gammalt och hinna 

 till 10-12 alnar i omkrets vid loten. Om våren ger Lind, 

 liksom Björk, en söt saft eller laka. Veden, betsad svart, 

 liknar ebenholts. Af inre barken kan göras brunt och grått 

 papper. — Bast beredes af. grenarnas bark, som några 

 veckor före midsommarn afskalas, bindes i knippor, ned- 

 sänkes på bottnen i någon sjö eller dam till hösten, och 

 upptages då mjuk som hampa, torkas och användes till 

 rep, mattor m. m. 



Få Tab. igenkännes tunna Blomskärmen af den derpå 

 fastade blomqvastens gemensamma stjelk. I naturlig stor- 

 lek föreställes dessutom vid a. pistillen. — b. fröhuset full- 

 vext, och vid c. ett moget frö. 



