45. 

 DATURA Stramonium. 



Spikkludbört. Tags,ciple. Kärlehsvilla, Manoliett- 



blomnia. 

 Bladen äro breda, aflånga, glatta och y-Stan- 

 dade. Blomkronan enbladig och trattformig. 

 Fruhuset egghkt, taggigt och iipprättsLaende, 

 med 2 rum för många frö. 



Linn. Fl. Su. p. 70. Cl. 5. Pentand niA ig^yn. — Liljebl. Sv. Fl. &• 

 90. Kl. 5. Femmanningau. — JSlurr. App Mej. T. i. p. /,,5<3 ~ //a//e 

 die Deutsche Gifiplljatz. s. 49. t. 9 — K. V. A. Ilandi. 1706. s. 3.77'. i784. 

 s. 245. — Störek Llb de Strjmon. &c. Tab. Dadiia. — /lef 3. Fl. eec. .s. 209. 

 — Fhann. Snamonii Heiba, Daturoe Semina. 



I 



södra Sverige förekommer tiennn ,' fordom endnsr Indiska 

 vext, vild vid husen ocli på fet iordmån: äfvfn i trädgår- 

 dar, der den snart nog lär biifva ett ogräs. Dess obehag- 

 liga lukt är gemensflm m<'d nästan fllla döfvfinde eller gif- 

 tiga växters. I Augusti månad blommar den hos oss och 

 liar endast årig rot, hvrtrföre den årligen af Iro uppkora- 

 nrier. Denna planta ätes icke af djuren, och bien suga 

 blommorna med förlusten «f deras lif. (Gcsrtn.) 



Vextens och i synnerhet fröens giftiga egenskaper, äro 

 genom rysliga exempv^l lilirätkligen bestyrkte, ehuru verk- 

 ningarne äro, likasom hos de flesta örter af den giftiga 

 klassen (planta? naicolira?), oftast ganska mångfaldiga och 

 iöiänderliga. Af fröen är i lod nog att säkert döda , ehu- 

 ru det funnits olörtärdt i magen. Höns och svin dö snart 

 af dem, men, som det säges, icke hundar. Det r seri och 

 fruktansvärda utseende, som i nordiska histoiien tillägges 

 forntidens Berserkare , torde böra tilisk.-ifvas de5sa Irön 

 eller ock fiugsvanipen, som de nyss föait förtärt. Rj-ssar- 

 no blanda frön i öl, för att göra det mera rusgiivande. 

 Zigenare, eller så kallade Tarlarer, tros ännu, fr « inför an- 

 dra, haiVa sig denna vextens verkningar bekante. Många 

 nedrlgiieier sägas «f tjufvar, bedragan? och otrogna makar 

 Jiärmcd bliTvit utöfvade. — Vanliga följden af frörns inver- 

 t«s bruk är, i mån af myckenheten, liaivudels och syiKns 

 angripande, törst, mållö.shrt, hastig och låg puls, ibland 

 stylhet, ibland köld i lederna, konvuisioner, brist på sans- 

 ijing, raseri, lolal förstoppning , svalgets liopsnörpning, vat- 

 lenskräck och döden. Med krukmedei, äitika ell-.r cilron- 

 sair, oljor, rutande iaveuitater och irutu-rJngiir ii&Iva de 



