OJ' 

 ERIC A VULGARIS. 



och kreaturs ohägn, brukas Ljung i England, Skottarne 

 använda Ljungknopp i stället lör Ijumla i sitt 61, och i Hal- 

 land torkas, niales och blandas den med mjöl till brödbak- 

 ning. Tjenligl vexte och väl torkade grenar, nyttjas såsom 

 fiskkrokar att fånga lakar ( Gadus Lota Zt/2/z ) Af rötterna 

 flätas korgar. Inpackad upprätt, m(;d topparna uppåt, i 

 sängar, sk««l! Ljung tjcna som en htlsosam och eftergifvande 

 madrass. \l«n kan äfven bereda tåg eller rep af Ljung. 

 UtriktiS träffas den, for blommornas prydnad och bladens 

 bejynnerhghfcts skull, stundom inflyttad i trägårdarna. For 

 sin egfnskrtp att länge motstå röt«, kunna diken, upptagna 

 på vattensjuka åkrar eller äng^r, till hälften fyllas med ljung, 

 och setlan täckas med jord, då vattnet h<ir likväl aflopp, 

 diket faller icke snart igen, oci) jordytan förloras icke för 

 p- äsvexten eller säden. Borstar och klädesviskor göras af 

 fina Ijungqvistar. Barken innehåller Gerfämne, hvarföre 

 huUflr dermed kunna beredas eller garfvas. Ljung som tor- 

 kas i ugn och sönderstötes, kokws minst 5 timmar i kop- 

 parkittel med vatten, som aftfjppas i kar, och då afkoket 

 är ljumt, ilägges hudarna. Värmen och kokningen gör, att 

 garfningen sker fortare; men kok*?s ljung i jerngryta, så 

 sv8rtnar lädret. Till samma ändamål kan ljung blandas med 

 Ekbark. Af rötter och sljelkar brännas kol i Frankrike, 

 och af Ljungtopparne tillredes på Htbridiska öcn Jura ge- 

 nom kokning en gul färg. I medii in har man brukat ut- 

 pressa bicidsaften eller destillerade blorr.vattnet mot rod- 

 nad i ögontn, samt blommorna såsom té mot blodspott- 

 nin». Varma omslag och svettbad af ljungblommor, hnfva 

 gagnat i podager och lamhot. Blommorna kokad? i dricka 

 eller öl och varmt förtärda, sk;»Ia hos digifvande öka mjöl- 

 ken. — Vattensjuka hos får löiekommes om de betas på 

 ljunghedar. 



Töb. föreställer under olika förstoringar vid a. blom- 

 man, fästad vid en del af stjelken. — b. blomkronan, som 

 är 4:delad. — c. en 2;hornad ståndare jemte pistilK-n. — 

 d. fröhus med torr och vissnad pistill. — e. gren raed 

 blad. — f. blad, sedt på yttre sidan. — g. blad, sådant 

 som det synes på inre eller den mot sijelken vettande 

 sidan. 



