6i. 

 SOLANUM NIGRUM. 



Svart Sola. N. N att skate gräs. HansletsgrHs. Trollbär. 



Örtstjelken är utan taggar. Bladen eggrunda 

 och något uddiga. Blormnorna sitta knipp- 

 vis och äro nedhängande. 



Linn. F). Su. p. 7i- Cl. 5- Pbktawdkia i^yn. — läiljehl. Sv. Fl. s. 

 g4 K.I. 5. Femmänninga B. — Murr. App. Med. T. i. p. 427, — Halle 

 die Deutsch. Giftpil, s. 48. — Pharin. Solani Herba. 



Ovarta Solanens rot varar blott ett år, och kan således 

 icke, såsom sötbeska Solanen (N;o 20), hafva trädaktig 

 stjelk. I träclgurd.ir såsom ogräs och vid vägarna, före- 

 kommer den allmän, och får i Juli och Aug. hvita blom- 

 mor, som äga en svag desmanslik lukt. Bären äro först 

 gröna, sedan svarta, tller ock stundom gulaktiga. 



Ehuru Auktorernas yttrade tankar om denna Solan- 

 nrtens egenskaper äro stridiga; så synes likväl säkert, att 

 vexten bör såsom misnänkt och farlig anses. Af trovärdi- 

 ga män berättas, att plantans blotta utJunstning orsakar 

 sömn, och att bären, oförsigtigt förtärda af barn, åstad- 

 kommit åtskilliga «f de följder, som efter invertes bruk af 

 narkotiska vexter (t. ex. Nr. 4-5, 4^1) äro vanliga. I större do- 

 sis än I gran af lorkade vexten, ellt.r 1 uns af infusion gjord 

 med vatten, skall den uppväcka kräkning, svett, urinens ym- 

 nigare afgång , diarré , hnlvudvärk, s\ indel m- m. Somlige på- 

 stå likväl, att hvnrken infusion, eller utpresjade vextsaften 

 gjort någon skadlig verkan, och att 3 qvintin af bärsaften 

 endast drifvit urin starkare än vanligt. Kanhända jordmå- 

 nens olika beskailcnhet , der plantan uppvuxit , orsakat des- 

 sa olika verkningar, i fall Auktorerne, vid sina uppeifter 

 om svarta Sobmen, allestädes förstått samma firt, som här, 

 beskrifves och fjnnes ritad. — Få exempel på denna örts 

 invertes bruk' rinnas antecknnde; Gattaher ^ som uppgif- 

 rit bladens nytta i kräftskador, har likväl sedan återkfil- 

 lat sin uppgift; utvertes brukade skola bladen, bultade, 

 och, såsom pä Gottland är brukligt, blandade med härskt 

 fläsk pålagda, tjena mot fulsiag och äfven ensamme mot 

 rötsår. Det påstås ock att bladen af denna art brukas på 

 Otaheiti såsom sårläkande,och att Araberne stryka bladsaften 

 på brännsår. Bartn sägas döda höns, gäss m. fl. hemtam- 

 da djur, samt hafva hos barn förorsakat konvulsioner. I 

 Dalmaiien inbakas de stundom i biöd och ätas emot sömn- 

 löshet. Blommorna öppna sig i klart väder vid pass kl. 7 

 f. m. och sluta ihop sig vid samma klockslag om aftonen. 



Tab. — a, b. pistillen i naturligt och förstoradt till- 

 stånd. — c. en ståndare förstorad. — d. ett bär tversföre 

 afskuret. — e. ett frö förstoradt. 



