244 
ASPERULA TiNCTORIA. 
Färec-Myssia. Färgmadra. Madra. 
Örtstjelken är slak och grenig. Bladen äro 
jemnsmala; de nedra 6 och de midtpå stjelken 
sittande 4 i krans, och de öfversta mot 
hvarannan fästade. Blommorna äro merendels 
3klufna och ha 3 ståndare. 
Linn. Fl. Sv. p. 43. €). 4. TETRANDR I:gyn FEjusd. OL och 
Gottls Resa s. 238. Lilj. Sv. Fl. s. 61. Kl. 4. FYRMÄNN. K. Vett. Ak. 
Handl. 1742. $. 20. 
SRS uklören och naturliga örtfloeken, till hvilken de 
2 i Sverige vildt växande Myssjearterna räknas, har redan 
vid-n:o 218 eller Myssjeörten blifvit anförde. Färgmyssjans 
örtstjelk är så mjuk och slak , att om den icke af andra 
kringstående växter får något stöd, är den kull-liggande 
utåt jorden. Roten är röd och mångårig, växer i små knip- 
pen och blommorna utspricka i Juni månad. Stjelkarne 
äro greniga, ofta 2delade, raka och 4kantiga. Bladen äro 
smala, långa, sittande i krans kring stjelken och fiera till 
antalet nedåt roten än uppåt, der stundom blott 4 fin- 
Has, då deremot de medlersta bladkransarna kunna bestå 
aP 6 eller 8 blad. Blomstjelkarne utgöra små hvita para- 
sollställningar med 5flikiga, (stundom 4flikiga) blommor, 
som hysa 3 ståndare. I anledning häraf borde växten föras 
till 3:dje Klassen; men hela dess utseende, fruktens 2knö- 
liga form och bladens kranslika fäste, gifva den otvunget 
ett rum i den naturliga örtflock, hvartill Myssjeslägtet räk- 
nas och i den klass af det konstiga systemet, dit Myssje- 
arterna böra föras. 
Växten träffas på torra och backiga ställen i Tyskland, 
Frankrike, Siberien, men ej i England; hos oss är den 
funnen äfven i Uppland, men allmännast på Gottland och 
Öland, der den användes såsom Krapp (Rubia Tinctor.) att 
sätta röd färg på ylle. Efter midsommar äro rötterna lö- 
sare och innehålla mindre färgämne. De upptagas derföre 
tidigt om våren och kokas i dricka, som är surt, ju surare 
ju bättre. Yllegodset lägges sedan i det ännu varma af- 
koket, och sköljes efteråt genast i lat. (Jfr. njo 122. 165), 
Tab. — fig. a. en 3flikig blomma i naturh skick. — 
b. en dylik öppnad. — e..en fyrfiikig blomma. — d pi- 
still oeh fruktämne. Originalet för fig, växte yildt på 
Goöttland. 
