251. 
AGARICUS CAMPESTRIS. 
FÄäLtsvAne. Champignon. På Finska: Nummen-siena. 
Hatten är ofvanpå kupig, mjölkhvit eller smuts- 
hvit, slät eller fjällig, i början med ljusröda, 
sedan svartbruna, olika långa skifvor, som ned- 
till äro afrundade och icke fästade vid foten. 
Linn. Fl). Su. p. 442. Cl. 24. CRYPTOGAM:. Fungi. Lilj. Sv. Fl. s. 445. 
Kl. 16. LÖNN GIFTE. Svampar. Persoon Synops. Fungor. p. 418: Sowerby 
English Mushrooms tab. 305. Schriften d. Berl. Naturf. Fr. 5 B. Medical 
and Chir. Review 1804. Jan. — Fischer Naturgesch. v. Livl. 8:0. 1778: P: 
317. The Art of Cookery by a Lady 1778. 8:0« Art. Catchup. 
4 
F ältsvampen, som allmännast är känd under namn af 
Champignon, ett namn som likväl med lika skäl kunde 
tilläggas alla svampar, räknas till Skifsvamparna, framkom- 
mer om hösten i Augusti och September, samt finnes vissa 
år ymnigt, helst på fet och väl gödd jord så väl på öpp- 
na som skuggrika ställen. Det gifves af densamma 2 be- 
tydliga artförändringar; den ena, som år 1804 tidigast vi- 
sade 8 kring Carlberg, har en hvit, eller något i smuts- 
gult fallande pergamentslik hinna, som omkläder den i 
början kupiga, sedan mera platta hattens öfra sida. Skif- 
vorna äro olika långa, i början blekröda, och sedan mör- 
kare, till dess de bli svartbruna; de kortaste sitta fast vid 
hattens brädd eller yttre kant; de längsta äro vid foten 
nedifrån afrundade och fästade endast med sin öfra kant; 
den nedre är således fri. Foten är vanligast jemnsmal, 
krithvit, slät i synnerhet ofvanför ringen eller på den del 
som hatten betäckt, och ehuru den icke egentligen kan 
kallas pipig, är den likväl midtuti långsefter fylld med en 
glesare väfnad, ofta lik tät spindelväf; utvertes har den en 
ting, som varit förenad med hattens brädd, men som un- 
der dess utveckling slites derifrån; ofta finnes icke denna 
ring på foten. En annan varietet, som träffades senare på 
hösten , hade pergamentslika beklädningen mera smutsgul 
eller hvitaktig; skinnet sprack sönder och bildade mörka, 
stora fjäll eller slarfvor, som utan ordning synas på hatten. 
1 öfrigt äro de till lukt och smak samt form alldeles lika, 
så att de synas mig icke förtjena att under olika namn be- 
skrifvas. Hr. Prof. Swartz har observerat en annan, som 
förekommer sällsammare; den är större, flera växa tillsam 
mans, foten är lökformig nedtill och ringen mycket tydli- 
gare; skifvorna äro rödare och hatten helt hvit, ofta fjäl- 
lig. Denna är Agaricus edulis hos Persoonz p. 418, eller 
Ag. arvensis hos Schaffer. 
Då Horatius säger att Fältsvamparne äro de bästa 
(- > pratensibus optima fungis — natura est - -), synes 
det troligt att Romarne den tiden satte stort värde på dem. 
