260. 
SEMPER VIVUM TECTORUM. 
lika mycket håning och ganska litet alun; med en pensel 
strykes litet häraf på tungan hvar timma, och då torsk- 
skorpan bortfallit, brukas i stället Qvittenslem "med Tak- 
Jökssirap, lika af hvardera. Till gurgelvatten användes i 
Halsfluss (angina) taklökssaft och håning. Linneskaf, som blö- 
tes i saften, lägges på Ammors spruckna bröstvårtor och öme 
sas ofta, att det ej må fasttörka. Bladen bulhade läggas 
i linne på blinda verkande hemorroider. Och när man 
efter ljumt fotbad bortskurit liktornar, skall det vara för- 
träffligt att morgon och afton pålägga bladen af taklök, 
sedan hinnan på bladets ena sida förut är borttagen. Mot 
brännskador tjena de till omslag; och det tjocka, som fal- 
ler till botten, då saften blandas med sprit, skall borttaga 
fräknar ur ansigtet. Mot Dysenteri berömmer Boerkaave 
saften invertes, och Pereboom har trott sig finna den med 
sprit förenad, tjenlig i krampaktiga sjukdomar. Utvertes 
mot sår och hudens skador rekommenderas den äfven. 
Men dess utropade nytta mot döfhet, då saften skulle” 
drypas i örat, har Schknhr utan nytta försökt. Bladen skola 
ock kunna stufvas och anrättas såsom Portulak , samt ätas. 
Tab. — fig. a. blomfästet med de fruktbärande pistil- 
lerna midti och de ofruktsamma rundt omkring. — b. ett 
förstoradt fruktämne med pistill och en vid basen sittande 
Hik eller håningshus. — c. ett klufvit fröhus, så att fröen 
synas. — «. en ofruktsam pistill. =- e. ett blomblad med 
en ståndare i naturl. storlek. Originalet växte vildt, 
