261. 
ALCHEMILLA VULGARIS. 
ÅLLMÄN DAGGSKÅLS- ÖRT. J. Marie Kåpa. Skåcka. 
Dragblad. På Finska; Marian-ruoho. Poimuleltti. 
Örtstjelken har blomvippa i toppen med många 
tätt sittande blommor. Bladen äro 7-gtlikiga 
naggade och med fäållar eller veck. 
Linn. Fl. Su: p. 49: Cl. 4 TETRANDR I:gyn. Lilj. St. Fl. s. 69. KL 
4. FYRMÄNN fiqvinn. K. V. Ak. H. 1773..s. 71. Murr. App. Med; T. 3, 
P: 149: RBafns D. og H. Flora x: s. 64$. Pharm. Alchemille Herba. 
Da oärdgter, räknadt till naturl. Örtflocken pl:e Sez- 
ticose, har 8-klufvit blomfoder, med hvarannan flik min- 
dre; öfver detsamma bildas frukten. Blombladen saknas. 
Fröet utan fröhus är merendels ett enda i hvar blomma, 
dock stundom äfven 2. Denna ört blommar i Juni och 
Juli, har trädaktig, mångårig rot och upprättväxande qvarters 
höga örtstjelkar. Den växer på högländta ängar mycket 
allmän. Bladflikarne äro trubbiga och sågtandade eller nag- 
gade i kanten; de blad, som finnas på örtstjelken, sitta till 
skiftes, äro mindre, nästan utan bladstjelkar. Blomfodret 
är gulgrönt och har en gul ring vid sin öppning. Den 
större och vanliga artförändringen har hår på bladilikarnas 
ådror mot ändan; en mindre finnes mera luden. Stundom 
förekommer den med 2 pistiller, då likväl den ena sitter 
på sidan och ger ingen frukt. Prof. Swarz har observerat den 
med en enda ståndare (Alch. monandra), hvilken icke är 
särskilt art. 
Roten är mera sträf till smaken än örten och samman- 
dragande; dessa egenskaper meddelas så väl åt sprit som 
åt vatten, Örten har ägt ett oförtjent värde mot blodflöden, 
diarréer, hvita flussen, sår, m, m. I Småland nyttjades 
bladen af bönderna i form af dekokt eller tinktur mot 
krampsjukdomen som kallas Dragsjukan; förnyade försök 
utrikes anställda, ha endast vid lindriga tillfällen bekräftat 
Ortens nytta. På gamla sår läggas bladen. Om våren tje- 
nar växten bland grönkål. Den odlas i England. I Garf- 
verier kan den äfven användas. Den sätter gulaktig oliv- 
färg på tyg, som är betadt i Alun och Vinsten, och om 
jernyitriol tillsättes, blir färgen mörkare. Är enligt nyäre 
observationer godt foder för hästar, getter och får; men 
kor äta den ogerna, och svinen icke. 
Tab. fig. a. blamma sedd ofvanifrån. — b. ståndare. — 
ce. blomman sedd på undra sidan. — d. fruktämne med 
Ar 
pistill; alt förstoradt. Originalet växte vildt. 
