nJ 
207. 
FUPHRAÅSITIA ÖOrFICINALIS. 
ÅrptEKS EuUFRAS. Ögontröst. På Finska: Numutern 
kukoistus.  Silmäroho. 
Bladen äro äggformiga, strekade och hvasst 
sågtandade. 
Linn. Fl. Su. p. 212. Cl. 14. DiDYNAM. angiosp. Lilj. Sv. FL. s. 258: 
Kl. 11: Tvåvärn. med täckta frö. Murr. App. Med. 2. s. 186. I008- 
wilie Med. Bot. Suppl. or T. 4. p. 21. tab. 220. 4:0 1794. Smith Fl. Britt 
2. s. 650. Schkuhr Bot. Handb. 2. s. 179. Pharm. Eupbrasie Herba. 
Ba denna växtens åriga rot, uppskjuter en grenig och 
hårig örtstjelk af 3-4 tums längd, som blommar i Juli, 
Aug. oeh växer allmän bland Ljung och på ängarna. Ju 
äldre växten är, ju bredare bli bladen och få ofta lika 
bredd och längd; de ha vanligen g-11 tänder. Blommorna 
sitta till skiftes i bladfästena, äro hvita med röda strek 
och gul blomöppning. Ståndarknapparne äro liksom af 
2:ne sammansatta, och har hvardera baktill liksom ett 
hår eller en tagg. Fröhuset är omvändt äggformigt med 
2 rum och en tversföre gående mellanvägg, samt inneslu- 
ter många små strimmiga frön. Slägtet har ett cylindriskt 
4-tandadt blomfoder. Öfra blombladet är 2-klufvit; det 
nedra 3-flikigt, och hvar flik a-klofven. Ståndarknapparne 
ha liksom borst eller taggar, som äro olika långa. Frö- 
huset är äggformigt och fröen strekade. Naturk örttloc- 
kens växter med Maskerade- blommor innefattar detta 
slägte. 
Örten är något litet bäsk och sammandragande, svär- 
tar jernvitriols-upplösning oeh ansågs fordom såsom ett 
förträffligt medel mot ögonsjukdomar af hvarjehanda or- 
saker. Deraf har växten fått namn af Ögontröst , ehuru 
"elämpeligt det än nu för tiden kan synas. -Än brukades 
sjelfva saften i ögonen, än densamma blandad med vin, 
än infusion på örten invertes längre tid förtärd. Men 
" fastän under vissa villkor en önskad utgång kanske stun- 
dom varit följden af detta medlets bruk, saknas likväl 
icke exempel, som visa att det antingen varit overksamt, 
eller stundem förvärrat det onda. Detta de gamlas ”vernun 
eculorum solamenr” är således till sitt anseende icke mera 
hvad det värit. Genom sin sammandragande och bäska 
egenskap, kan örten göra anspråk på ett rum bland lin- 
