270. 
TORTULA RUuRALIS. 
(Bryum rurale Linns) 
TAKMOSSA. 
Moss-stjelken är grenig med trubbiga och till- 
bakaböjda blad, som i ändan ha ett borstlikt 
hår: de öfversta sitta i stjernform. Frökapseln 
är cylindriskt äggformig. 
Linn. Fl. Su. p. 389. (Bryum rärale). Ch 24. CRYPTOGAM. Musci. 
O. Swartz Musc. Svec. - - - - 359. Hedv. Sp. Musc. t21. Lilj. Sv. Fl. s 
399. Kl. 16. LÖNNGIFTE. Mossar. 
CIA PARA AA 
IG Mossväxt så allmän på halmtaken i Skåne, hvil- 
ka derigenom förvaras 30-40 år längre, räknades först till 
slägtet Bryum, från hvilket den, jemte några flera, skiljer 
sig genom en nästan cylinderlik frökapsel och talrika tän- 
der vid fröhusets eller kepselns mynning. Dessa så kallade 
tänder äro hårlika och tillsammans vridne i form af en 
skruf eller ett rep (fig. i). Mossarten är 1-2 tum hög, 
kar mångårig rot, och frukt eller fröhus om våren i April; 
stjelkarne växa tätt i form af små buskar. Bladen äro 
mörkgröna , ganska trubbiga, omvändt äggformiga, helbräd- 
dade, försedda i ändan med ett mjukt hår, som ofia är 
gult och krokigt; de i topparne stjernformigt förenade 
bladen äro blekare. Fruktstjelkarne äro röda, antingen 
sittande i örtstjelkens topp eller på sidan, och äro vid 
pass I tum långa. Frökapseln är ovalt cylinderlik, slät 
och brun. Fröloct ket är koniskt sylformigt, merendels rakt, 
men ibland båglikt krökt, något körtlar än fröhuset. Tän- 
derne, som sitta omkring fröhusmynningen, utgöra en ko- 
nisk trubbig figur, och sammanhänga vid basen, som är 
hvit och riden likt en skruf ända mot den gulaktiga 
spetsen. Frömössan (calyptra) är lång, slät, sylformig, 
mörk, vid basen liksom något Bvidend: Fanblommorna 
finnas inom bladen af de stjernlika topparne på särskilta 
stammar. 
Skånska halmtaken bindas på ett eget sätt, hvarigenom 
de blifva både varaktigare och till Ustendet vackrare än 
de vanligen i nordligare provinserna förekomma. Emedan 
halmen på detta sätt får längre tid ligga orubbad, hinna 
Mossväxter att der rota och utbreda sig. Takmossan är 
