275. 
SCHOENUS Manriscus. 
TacGiGt? KNAPPGRÄS. Åg. Am. 
Strået är nästan trindt, bladigt och upptill gre- 
nigt. Bladen i brädden och på ryggsidan 
sågtandade, smala, långa och spetsiga. 
Linn. Fl. Su. p 13. Cl 3. TRIANDR. I:gym Lilj. Sv. Fl. s. 16. 
Kl. 5. EREMÄNN. I:qvinn, 
Ir doderkalen i detta slägte bland Gräsen: sitta Hera 
tätt tillsamman, likna blomsterfjällen (pale&) hos Synge- 
nesisterna, och äro de yttersta ofruktsamma ; blomsterskal 
finnas icke; men emellan de hopgyttrade blomfoderskalen 
sitter ett ensamt aflångt och trubbigt 3-kantigt nötlikt frö. 
— Taggiga Knappgräset har mångårig trådig rot, bruna 
blomster som i Juli och Aug. utspricka. Den växer till par 
 alnars höjd allmän på Gottland och Öland men mera säll- 
synt på andra ställen, i kärr, oftast i grannskapet af hafvet. 
Stundom träffas strået mera 3-kantigt, men är gemenli- 
gen alltid utmärkt med 3 trubbiga kanter, som göra att 
det icke är fullkomligen trindt. De jemnsmala lansettlika 
bladen äro vid basen slidformiga, omfattande strået, och 
i kanten samt på köllika randen midtpå och långs åt 
bladet, hvasst sågtandade och fintaggiga. Blommorna 
sitta i knippen (corymbi) så väl i toppen som vid sidorna 
af strået, med till skiftes sittande slidlika blomsterskärmar. 
På ställen der gräset mycket talrikt växer, nyttjas det 
i stället för halm eller rör och säf till tak, emedan det är 
temligen långt. I England brukas det i och omkring Cam- 
bridge, i hvilken trakt det ymnigt förekommer, till eld- 
ning, i stället för stickor och ved. Det skall växa lång- 
samt, men bidrar likväl till kärrens fyllande och till de 
flytande små holmar som stundom träffas i större dam- 
mar och insjöar. 
Tab. — fig. a. visas ett småax förstoradt. — b. stån- 
dare och pistiller förstorade. — c. ett frö i naturlig stor- 
lek. — d. det samma större gjordt. — f. en del af ett 
blad, tvert afskurit. — g. toppen af detsamma; begge för- 
storade. Originalet torkadt, från Gottland. 
Omesmonnesanno VD 
