2709). 
37 
GENTIANA CAMPESTRIS. 
ALT- GENTIAN.  Stynggrås. Sticksräs. Halseråäs. 
yNEE co E 
På Finska: Karvakello. 
Blompipen har 4 utbredda flikar och hårig pip- 
öppning. Blomfodrets ane yttre fikar äro 
större än de 2 inre. 
Linn. Fl. Su. p: 83: Cl. 5. PENTANDR. 2:gyn. Lilj. Sv. FL s. 107. 
Kl. 5. FEMMÄNN. 2:qvinn. 
I Beskrifningen till allmän Gentian (N:o 219) äro slägt- 
karakteren och naturliga örtflocken för denna växt anförde. 
Fält Gentianen liknar mycket Gent. amarella, men är min- 
dre hög och mera grenig. Den växer helst på. kalkaktig 
fordran och -upphöjda ängar eller små kullar och är tem- 
ligen allmän. I Juli och ER träffas den i blomma och 
vanligen något tidigare än er amarella. Genom sitt 4-dela- 
de blomfoder, hvars 2:ne yttre Hikar, som sitta mot hvar- 
andra, äro störst och eggformiga, då de inre äro smalare 
och lansettlika, utmärker sig lätt denna åriga växt ifrån 
G. amarella , hvars frö inden en och annan Botanist, 
dock med otillräckliga skäl, trott den vara. 
Alla Gentianarter bysa någon beskhet och äro derföre 
stärkande invertes tagna, och utan tvifvel skulle Läkare- 
konsten äfven af denna art kunna lofva sig flera fördelar 
än de hittills bekanta, om icke ett så tillräckligt antel 
bäska läkemedel redan vore kända. Denna lär dock 
icke med skäl kunna göra anspråk på ett rum bland de 
renaste och bästa beska medel, och kan derföre icke utan 
i brist på de bättre nyttjas i deras ställe. Emedlertid 
brukas såsom husmedel dekokten på örten, tillredd i till- 
slutet käril, antingen med vin eller öl, att lägga på bröstet 
mot håll och styng. Den lilla roten är äfek bäsk och 
lägges derföre ofta på dricka i stället för humla. 
Tab. — fig. föreställer växten i nat. storlek efter vildt 
växande exemplar. — a. en blompip långs efter öppnad 
med vidfästade ståndare. — c. ett öppnadt blomfoder samt 
pistillen. — b. fruktämnet särskilt större gjordt. 
sttensätrtädi Seen 
