KET DAGG. 118 
mor, som funnos Enmänningar, ansågs den såsom okänd 
art af Alchemille-slägtet under namn af Monandra (Pro- 
drom. Fl. Ind. occid.); men befans sedermera att icke vara 
specifikt skild från den Linnéska Aphanes, som utan tvif- 
vel också bör förenas med Daggskåls-örtslägtet. 
Nr. 263. ÄNGSHAFRE. Reiz. Fl. Oec. 1. s. 96. 
Nr. 266. GurL NäckKkörrTt. Roten kan ätas, då den 
ännu är ung, men äldre; blir den skarp och smakar lik- 
som de gröna skalen på valnötter. I Levanten skall ett 
slags vatten distilleras på de färska blommorna, som sägas 
få en angenäm smak, och älskas af Turkarna. Gartenzei- 
tung n:o 5. 1804. 
Nr. 267. APtTExs-EuFRAs. Retz. Fl. Oec. 1. 8. 159: 
Örten hyser något färgämne, ty ett starkt spad af den- 
samnmna, ger åt ull, som förut betas i Vismut-upplösning , 
en brun vigogne-färg. 
Nr. 272. BREDBLAD1G KLocKÖRT. Retz. FI. Oec. I. 
F-T30. ”EKON. Dick. 4. s.rc205: Den äates af kreaturen. De 
späda skotten äfven som rötterne kunna tjena till sallat, 
"och de yngre bladen att likom spenat stufvas. 
Nr. 274. BLA ÖRMÖRT. Retcz. Fl. Oec. 1. s. 223. Kal 
las också Snokört och Wargtrut. Om man på de ställen, 
der den tagit öfverhand, ett par år i följe vid blomnings- 
tiden låter afslå densamma, så kan den utödas; emedan 
den såsom tvåärig måste nödvändigt fullkomna sina frön 
till ytterligare förmerande, hvilket genom det tidiga af- 
slåendet förekommes. : 
Nr. 275. TAGG1GT KnAPeGRASs. Kanske är det stör- 
re skäl att anse detta såsom nog skildt att utgöra ett eget 
slägte, hvars frö-nöt äger ett dubbelt skal, neml. ett yttre 
tunt och skört, och ett inre tjockare, benaktigt och grått. 
Kärnan ini är skrotlig och blekhvit. Hps andra Schoenus- 
arter äger fröet blott enkelt skal. Flere botaniske Förfat- 
tare hafva skilt dem åt, och nu nyligen Schtrader i Flora 
Germ. 1: p. 74. Tåb. 5. s. 67: under namn af Cladium 
germanicum. På vår Tabell hafva icke de dubbla skalen 
blivit väl utmärkta. 
Den i sednare tider allmännare blifna vackra smaken, 
att genom tråd- och busk-planteringar likasom omskapa 
vissa ställen dem man utvalt i grannskapet af sin boning 
på landet, för att under skuggan af de med mera ord- 
