Fam. Leporidae. 60 
paa Panden, og jevnlig træffes senhøstes Individer, hvor Panden 
endnu er mørkbrun, medens hele Legemet iøvrigt er hvidt. 
Vaar-Fældningen foregaar idethele i den omvendte Orden. 
De lange, hvide Vinterhaar begynder først at fældes paa Hovedet 
og langs Ryggen; dernæst over Siderne og Baeryggen, og sidst 
paa Fødderne, som endnu kan være næsten hvide, medens 
Sommerdragten ellers idethele er anlagt. 
a. Hos fFjeldharen begynder Sommerdragten (i Landets 
sydlige Dele) at aflægges i Slutningen af September; i Løbet 
af Oktober er de fleste brune Sommerhaar udfaldne, und- 
tagen langs Ryggen, og erstattede med de hvide fremvoksende 
Vinterhaar. I Slutningen af November er ogsaa Ryggen bleven 
helt hvid; men hos enkelte Individer forsvinder de sidste brune 
Haar først i Begyndelsen af December. 
Høstkuldenes Individer kan undtagelsesvis bibeholde en 
graabrun Pandeplet hele Vinteren over. 
Bundulden løsner tildels noget senere end Dækhaarene, 
og erstattes af en hurtig voksende tæt hvid Vinteruld; denne 
sidste kan være halvt udvokset i Bunden, medens samtidig 
den længere Sommer-Bunduld endnu er vedhængende, men løs. 
Fældningen foregaar dog individuelt ganske uregelmæssig, 
og hos yngre Individer (og sent fødte Unger) kan den brune 
Dragt være i Behold langt ud i November. 
Fjeld-Individer skifter tidligere end Harer nede i Dalen; 
et Expl., skudt i Hallingdalsfjeldene 29de Sept. 1875, var alle- 
rede næsten helt hvidt, blot Panden var endnu brun. 
Den 12te Dec. 1908 blev ved Barkald i Østerdalen blandt 
de normale hvide Harer skudt et Individ, der endnu var i 
sin fulde Sommerdragt. 
Vinterdragten begynder i Landets sydlige Dele at fældes 
omkring Begyndelsen af April, og aflægges lidt efter lidt i 
Løbet af April og Mai. 
Først falder Vinterens hvide Bunduld ud, og erstattes over 
hele Rygsiden af en ny mørk Sommeruld, medens endnu den 
hvide Dækpels er tilstede; Haren kan saaledes tilsyneladende 
være hvid, men er i Bunden mørk (Fron 20de April 1900). 
I Landets nordlige Dele anlægges Vinterdragten noget tid. 
ligere end sydpaa, og Harerne pleier her at være helt hvide 
