65 S1. Lepus. 
Dette Leie kan benyttes i flere Dage, om den føler sig 
tryg og Græsgangen er god, og den søger gjerne tilbage til 
dette, selv om den forstyrres. Dette sker dog under mange 
Bugter og Sidespring; har Ræven opdaget et saadant Leie, 
ligger den ofte her og venter, indtil Haren kommer tilbage. 
Om Natten er den ude efter Føde, hvis Veiret ikke er 
altfor haardt, og den kan streife vidt om i Løbet af en Nat, 
især om Vinteren; men efter den første Sne ligger den gjerne 
i Ro hele den første Nat, eller undertiden længere. NSjeldnere 
søger den Føde om Dagen; dette indtrætfer oftest, naar den 
har været opjaget. Efter høie Snefald søger den gjerne en 
Tid fra Skoven ud paa aabnere Mark. 
Om Vaaren og Sommeren træffes den ofte græssende paa 
Sæterløkkerne paa Fjeldet, eller paa aabne Pladse i Skoven, 
i Bygden ofte i Kløverengene; undertiden kan Smaaagre inde 
i Skoven være helt nedtraadte at dem. Ofte har den bestemte 
Veie i Kornet, som den danner sig dels ved at nedtrampe 
dette, dels ved at afbide en Del af Straaene. 
Haren graver og klatrer ikke, og blot under Fare kan 
den tage Tilflugt til et Jordhul eller under en Sten, eller den 
springer op paa en nedfalden Træstamme. Paa Grund af de 
korte Forfødder løber den lettere opad en Skraaning end ned- 
over; med de kraftige Bagfødder kan den gjøre vældige Længde- 
sprang, men den gjør ikke høie Hop, og benytter derfor heller et 
Hul i Gjærdet eller et tæt Krat for at komme igjennem, end 
den springer over. Undertiden løber den, ligesom raadvild, 
frem og tilbage i sine egne Spor. 
Dens Spor er letkjendelige med de kraftige Bagspor og 
de mindre Forspor. Forfødderne deltager idethele mindre i at 
give Legemet Fart; naar Haren er i jevn Bevægelse, sættes For- 
fødderne i ret Linie efter hinanden, hvorpaa den hopper over 
disses Spor med Bagfødderne; derved kommer Bagsporene, der 
staar skraat mod hinanden, til at staa lidt foran Forsporene. 
Blandt dens mange Fiender er hos os Ræv, Gaupe og Hubro 
de farligste; hvor de sidste to har fast Tilhold, kan de næsten ud- 
rydde Harerne over store Strækninger. Fremdeles Maaren og 
de større Rovfugle, foruden Omstreifere blandt vore tamme Rov- 
dyr; Ungerne borttages i Mængde af Kraaker, Høge og Røskat. 
