Fam. Muridae. 120 
urørte. Til Afveksling kan den ogsaa fortære animalsk Føde, 
og gnaver paa døde Kammerater, naar disse er tørrede eller 
frosne. 
Med Forkjærlighed fortærer den alleslags saftige Rødder, 
saaledes i Fangenskab Gulerødder og Poteter; af Løvetand 
(Taraxacum) fortæres først Roden, dernæst det meste af Bla- 
dene. Hvidkløver (Trifolium repens) tages villig i frisk eller 
tør Tilstand, medens den vrager Mos og Lav. Hele Vinteren 
fortæres gjerne det visne Græs, blandet med allehaande der- 
imellem voksende Smaaplanter. 
Naar den fouragerer om Dagen, slæber den gjerne de aft- 
bidte Plantedele ind i et af sine Huller eller til et andet skjult 
Sted, før det fortæres. 
Exkrementerne er forholdsvis smaa, brunsorte, cylindriske, 
omkr. 9 mm. lange, endende bagtil i en fin Spids. Ligesom hos 
E. glareolus (og de fleste Microter) lægges de helst i Vand, og 
under Fangenskab gjør den næsten utrolige Anstrengelser for 
at opnaa dette. 
Forplantning. M. ratticeps bygger dels et helt under- 
jordisk Rede mellem Rødderne i det tætte Dvergbirk- eller 
Vidjekrat, eller imellem nogle Stene; dels frit i Græsset paa 
Engmarken, støttet til et Par Græstuer, en tæt Plante eller 
ved Siden af en Sten. 
Disse overjordiske Reder bygges først, efterat Græsset er 
begyndt at vokse; paa Næterløkkerne bliver de efterhaanden 
helt skjulte i dette, men vil let findes, naar Græsset bliver slaaet 
om Eftersommeren. Ofte ligger 4—6 saadanne Reder i Nær- 
heden af hinanden paa en Omkreds af et Par Hundrede 
Kvadratmeter. 
Redet er noget aflangt; fuldbygget har det et Tversnit af 
150—170 mm. og omtrent samme Høide. Det hviler i en 
grund, skaalformig Hulning i Jorden med Indgangshullet lavt 
og temmelig skjult, og er bygget væsentlig af de fine, visne 
Rodblade fra Græstuerne. Efterhaanden som Ungerne vokser, 
paabygges dét med friske Græsstraa, hvori kan indflettes et 
og andet større Blad (af Alchemilla alpima, Å. vulgaris eller 
andre), saa at Taget tilsidst kan være noget tilspidset. 
