179 SU. Mus. 
med brunsorte Spidser, ligesom hele Haarbunden hos disse 
kan være hvideraa. Ryggens lange Børstehaar kan samtidig 
opnaa en betydelig Længde (30—50 mm.); hos M. mnorvegicus 
er disse langt færrre og kortere. 
Farve-Variationer. Et hvidbroget Expl. modtog Chria. 
Mus. fra Kongsberg llte Okt. 1877 (ikke opbevaret). 
ka) 
Levevis. M. rattus, «Husrotten», lever næsten altid hos 
eller nær Menneskene. Medens vor brune Rotte er sky og 
mistænksom, og saavidt muligt søger at undgaa Menneskene, 
er M. rattus mere tillidsfuld; den er vistnok forsigtig, men 
fjerner sig sjelden langt fra Huset; den er mildere af Gemyt, 
og deltager mere 1 sit Værtsfolks daglige Liv end den brune 
Rotte. 
I Orienten er derfor denne den egentlige Pest-Rotte, og 
farligere som Smittebærer end M. mnorvegicus, som her fore- 
kommer i langt ringere Mængde. 
Den er hos os blot kjendt fra Husene. Ved Gaarden 
Dyrmyr ved Kongsberg var den, som ovenfor nævnt, tilstede 
endnu omkr. 1900; men efterat et Kornmagazin her blev an- 
lagt, lokkede dette den brune Rotte (som hidtil her havde 
manglet) til Stedet; denne sidste formerede sig i Mængde, og 
etter et Par Aars Forløb var den sorte Art forsvundet. 
Den synes væsentlig at have Tilhold i Husenes øvre Dele, 
men mindre i Kjældere og Kloaker og paa fugtige Steder end 
den brune Rotte. Den graver mindre end denne, og har ingen 
særlig Tilbøielighed til at opholde sig ved Vand. Kolonien 
ved Nylands Værksted i Oslo har især sit Tilhold i 2den Etage 
(i Spisesalens Nærhed), men den viser sig dog undertiden ogsaa 
paa Marken mellem Værkstedets Bygninger. 
Paa et Par Individer, fangede ved Værkstedet i Marts 1911, 
fandtes af Lopper i rigeligt Antal Ceratophyllus fasciatus, 
(Wahler. det. 1911). 
Forplantning. Den synes at vngle i Oslo til alle Aars- 
tider; i 1911 modtog Chria. Mus. den Sde Marts en Unge af 
