Fam. Felidae. 234 
Ydre Char. Gaupen, den eneste hos os vilde Katte-Art, 
er kjendelig fra Vildkatten fra Syd- og Mellem-Europa (Felis 
catus) ved Ørepenslerne, den stumpede, sortspidsede Hale, de 
høie Fødder (Bagkroppen er ikke ubetydelig høiere end For- 
kroppen), og den lodrette Pupil. 
Det største Han-Individ i Chria. Mus. (Nedenæs Okt. 1873) 
havde en Totall. af 1320 mm.; det største Hun-Individ (Sørke- 
dalen Jan. 1883) en Totall. af 1160 mm. 
Farven er stærkt varierende, saavel efter Aarstiderne som 
individuelt. Om Vinteren er Bundfarven dog næsten altid 
lysere graa end om Sommeren, undertiden næsten hvidagtig, 
og Pelsen særdeles rig og blød. 
Allerede i 1599 adskilte P. Claussøn Friis 1 sit Skrift om 
«alle Slags Djur som er udj Norrigh» 3 Gaupe-Former, for- 
skjellige i Farve og Størrelse, en Inddeling, som har været 
anerkjendt af mange ældre Naturforskere, og fremdeles ofte 
nævnes af Jægere og andre. 
Disse var: 
a. Pletterne mangler paa Kroppen, eller er utydelige; 
Fødderne svagt plettede: Ræve-Gaupe (F. lynæ, Lin. 1758). 
b. Pletterne er smaa eller utydelige, og danner paa Ryg- 
gen 2 Rækker: Ulve-Gaupe (F. virgata, Nilss. 1829). 
ce. Pletterne er tydelige, sorte, og danner paa Ryggen 5 
Rækker: Katte-Gaupe (F. cervaria, Temm. 1827). 
Farve-Forskjel kan allerede være iøinefaldende hos Un- 
gerne; af 3 Kuld smaa Unger i Chria.-Museet tilhører saaledes 
de 2 en rødlig Type, den 3die en brunlig graa. 
Smaa Unger (14 Dage gamle) af den røde Type: 
Hele Oversiden rødagtig med svage Antydninger til Pletter; 
Undersiden lysere rødgraa. Ørenes Bagside allerede næsten 
sort; paa Kinder og Pande er de brune Striber tilstede, lige- 
som en brunsort Plet findes paa hver Side af Struben. Hale- 
spidsen sortagtig; Ørepenselen allerede antydet (Holt, Nedenæs 
Juli 1862). 
Smaa Unger (14 Dage gamle) af den graa Type: 
Oversiden graabrun med svagt rødligt Anstrøg, Siderne 
med Pletter, der ordner sig til Striber; Undersiden og Kin- 
derne hvidagtige. løvrigt som hos den foregaaende; Hovedets 
