Fam. Canidae. 256 
Skjønt den idethele er talrig i Kystdistrikterne, mangler 
den dog paa enkelte af de større Øer, selv om disse er skov- 
klædte; den er saaledes blot en tiifældig Gjæst paa Hitteren. 
I Lofoten og Vesteraalens Øgruppe er den mere eller mindre 
talrig paa Langø, Østvaagø, Vestvaago og Gimsø, sjeldnere 
paa Andø og Hadselø, og mangler paa Skogsø (Helland 1897). 
Mod Nord gaar den ud saalangt Fastlandet strækker sig; 
den har været overført til Magerøen, men synes for Tiden ikke 
at forekomme her. 
Paa Fjeldet gaar den op paa det nøgne Høifjeld, hvor 
den deler Opholdssted med Fjeldræven (UC. lagopus). 
For Tiden udbetales aarlig Præmie for fra 10000 til hen- 
imod 15000 Stk. af begge Ræve-Arter tilsammen. Ialt er i 
de seneste 30 Aar (siden 1879) betalt Præmie for næsten 300000 
Ræve; heraf udgjør Rødrævene omkr. 4 Femtedele. Det største 
Antal Ræve-Præmier falder paa Nordland og Finmarken, frem- 
deles de 2 Trondhjems-Amter, samt hele Bergen Stift. 
Premien for Ræv (UC. lagopus er ikke udtrykkelig nævnt, 
men Loven betragtes som gjældende begge Arter) er for Tiden 
2 Kr.; i Tromsø og Finmarken betales blot I Kr. (om Vin- 
teren i Finmarken intet). 
Ydre Char.  Craniet er kjendeligt fra Ulvens (foruden 
ved Størrelsen) ved de spinkle Rovtænder og de tynde og flade 
Orbital-Processer (de sidste er hos Ulven tykke og opsvulmede); 
Trommehulen (bulla) er forholdsvis større, eller næsten 1 Tre- 
diedel længere end Længden af nedre Rovtand (M7) (hos 
Ulven er bulla af samme Længde som M7). 
Endvidere er lste øvre Knudetand (M*) forholdsvis svag; 
Høiden af dens forreste Yderspids er omtrent lig Længden af 
2den Knudetands Grundlinie (M*). 
Rødrævens Cranium er, sammenlignet med Fjeldrævens, 
stærkere indknebet bag Orbital-Processerne; Hjernepartiet er 
ligeledes forholdsvis lavere, og Trommehulen mindre end hos 
Fjeldræven. Issebenets Bredde er saaledes betydelig mindre end 
Afstanden fra Trommehulen til Ganebenenes Bagrand (se p. 272). 
Paa Rævens Hale findes (over dte Halehvirvel) en Kjertel, 
der afsondrer et eiendommelig lugtende Sekret (Violkjertelen). 
