aa SL. Cams. 
over 1000 Stk. alene i dette Distrikt. I Kystegnene er den 
sparsommere end i de indre Dele, og er saaledes sjelden paa 
Øerne i de nordlige Landsdele, ligesom i de ydre Dele af 
Bergen Stift. 
Den deler idethele Opholdssted med Lemænen (L. lemmus), 
der udgjør dens Hovedføde. I de Aar, hvori denne Art har 
Overproduktion, kan ligeledes Fjeldræven forøge sig stærkere 
og træffes talrigere i Fjeldet, end under almindelige Aar; 
under Lemæn-Aaret 1887 tilhørte saaledes af 137 i Ulvik 
Herred (Søndre Bergenhus) præmiebelønnede Ræve de 126 
denne Art. 
Under disse «Yngleaar» kan den følge Lemænerne langt 
ned paa Lavlandet, og kan her friste Livet et Par Aar, inden 
den gaar tilerunde. 
Saaledes er Individer gjentagne Gange skudt i Eenene 
om OChristianiafjorden, hvor de har naaet lige ned til Fredriks- 
hald, efter en Vandring udenfor deres Hjemstavn af flere 
Hundrede Kilometer. En saadan Udvandring fandt Sted 
under Lemæn-Aaret 1891, og endnu i Slutn. af 1892 blev 
Fjeldræve dræbte ved Mjøsen, i Skjeberg (Smaalenene), og flere 
Gange (i Nov. og Dec.) i Omegnen af Christiania. 
Efter et lignende Aar i 1895 blev Vandre-Individer dræbte 
endnu Høsten 1896 (mellem Aug. og Nov.) omkring Christania 
og flere andre Steder i de sydlige Lavlande. 
Høsten 1904 dræbtes 2 yngre Individer i Stange paa 
Hedemarken, og den lite Jan. 1909 blev et Individ skudt i 
Rygge ved Moss. 
I Christiansand Stift er saadanne Omstreifere gjentagne 
Gange trufne paa det flade Listerland og paa Jæderen, hvor 
ikke faa Individer er skudte lige ude i Havkanten paa Landets 
Sydspids. 
Ligeledes har de flere Gange vist sig i Omegnen af Trond- 
hjem, og Exemplarer er endog dræbte i Trondhjems Gader. 
Ydre Char. Størrelsen er ikke lidet varierende; under- 
tiden træffes ældre, usædvanlig smaa Individer. Det største 
Cranium i Chria. Mus. af et udvokset Individ fra Norge har 
en L. af 141 mm., det mindste en L. af 125 mm. 
