309 SU. Mustela. 
I visse Aar fødes enkelte sene Høst- eller Vinterkuld, 
hvis Unger ikke synes altid at skifte sin brune Ungedraet, 
men bærer denne helt eller næsten uden Forandring for Resten 
af Vinteren. 
Ogsaa enkelte mere udvoksede Individer er fundet i blandet 
Dragt om Vinteren, især i de vestlige og nordlige Kystegne. 
Farvelinien mellem Over- og Underside er hos norske In- 
divider i Regelen retliniet og skarp. Hos et eller andet In- 
divid (saaledes hos en Han fra Asker ved Christiania, 3die Mai 
1903) kan Linien være noget bølgeformig, og den hvide Farve 
samtidig noget mindre udbredt paa Læber og Bagfødder end 
normalt. 
Ydre Char. Røskatten naar først i 3-Aars-Alderen sin fulde 
Størrelse; Hunnerne er altid betydelig mindre end Hannerne, 
og har omtrent disses halve Legemsvægt. 
Unger (af normale Vaarkuld) er ved Midsommertid omkr. 
150 mm. lange, og ved Vinterens Begyndelse 200 mm. eller 
derover; Unghanner naar i sit 2det Aar en L. af. omkr. 270 
mm. (Hunnerne er noget mindre). 
Udvoksede Hanner har i Regelen en Totall. af 330—350 
mm., undertiden op til 360 (eller mere); deres Vægt er 170—190 
Gram. 
Ynere Hunner har en Totall. af omkr. 250 mm.; hos 
ældre er Totall. oftest 270—295 mm. Deres Vægt er 80— 
90 Gr. 
Underlivets Farve er hos mange ældre Individer, oftest 
Hunner, om Sommeren (fra Mai til August) mere eller mindre 
stærkt svovleul. Bagkroppen og (især Haleroden) har ofte i 
Vinterdragten et gulagtigt Anstrøg. 
Halen er noget varierende i Længde, men altid længere 
end det halve Legeme. Dens Underside er ved Roden om Som- 
meren hos de fleste Individer hvidagtig; hos enkelte (især hos 
Hunner) er dog Undersiden farvet som Oversiden. 
Under Opvæksten er Haarlaget længe temmelig tyndt, 
og bliver først fuldere, naar Ungerne er over halvvoksne. Først 
henimod Høsten danner Halen en egentlig Dusk, samtidig med 
at Mellemkjævens Suturer forsvinder. 
