Fam. Mustelidae. 342 
op, og kan drive denne Sport timevis". Ungdyrene leger som 
Hundehvalpe. 
Dens Stemme er knurrende, og kan ligne Bjørnens. 
Jerven er Saalegjænger, og Sporene, som under dens hop- 
pende Gang er stillede næsten parvis ved Siden af hinanden, 
er aflange, og minder noget om smaa Bjørnespor, men viser 
intet Aftryk af Klørne. Forsporet er noget kortere, men lidt 
bredere end Bagsporet, og dækkes helt af dette; Bagsporets 
Længde er omkr. 150 mm. 
Føde. Jervens Føde i Fjeldet er alt af Dyreriget, som 
den kan overkomme, levende eller dødt. 
Den tager Lemæn, Markmus-Arter, Harer, de 2 Rype- 
Arter og andet Fuglevildt, Ræve og Rener; desuden alle Slags 
mindre Tamdyr, især Faar og Gjeder. Alt fortæres, som kan 
tygges, til og med Hornene. 
Harer og Hvidræv forfølger den og griber inde i deres 
Huller i Uren. 
Hvor Vild-Renen forekommer, eller Tam-Ren underholdes, 
efterstræber den med Forkjærlighed disse, saavel Kalvene som 
de voksne Dyr; især bliver syge eller skadeskudte deres Bytte, 
eller Simler under Kalvetiden. 
Undertiden kan den ogsaa overvælde Elgen. I Marts 1909 
blev saaledes 2? Elge dræbte af Jerve i Grong (i Namdalen), 
og gjenfandtes, efterat Hovederne var helt afbidte og bort- 
slæbte; en af Jervene blev skudt, da den et Par Dage senere 
indfandt sig for at fortsætte Maaltidet paa den ene Hle. 
Om Vinteren nærer den sig tildels af Levninger fra Som- 
merens Overflod, men ofte fanger den Ryper i Sneen, eller 
tager dem fra Rypesnarerne. NSaaledes stjal en Jervefamilie 
paa + Individer i Løbet af 2 Maaneder (mellem November og 
Julen 1876) ialt 230 Ryper fra et Par Fangere i Dalsbygden 
(Nordre Østerdalen). Undertiden kan den ogsaa om Vinteren 
overraske en Orhane eller en Tiur i Birkeskoven, eller en 
Hvid-Ræv, der ikke er klogere, end at den lader sig lure. 
! I Fangenskab kan den paa samme Maade sees i lange Stunder at 
ligge paa Ryggen, og under voldsomme Bevægelser og stærk Knurren bide 
sig selv i Halen og i Bagfødderne. 
