SDI SL. Meles. 
tiden gjøre smaa Udtlugter for at søge Føde. En Hun paa 
Vandring blev saaledes skudt ved Drøbak 6te Februar 1887- 
I Marts eller April, naar Tælen er gaaet af Jorden, be- 
gynder den atter sine regelmæssige natlige Vandringer. 
I Vinterkvarteret ligger ofte Han og Hun sammen, og 
Aars-Ungerne, som om Høsten endnu langtfra er fuldt ud- 
voksede, kan undertiden bo sammen med Moderen i Hiet. Fr 
dette rummeligt og har flere Sidegange, kan flere indrette sig 
Familiebolig her, og Hulen kan saaledes huse en hel liden 
Koloni. 
Om Vaaren er derfor ofte flere Grævlinger dræbte i den 
samme Hule; i Mai 1907 blev saaledes ovenfor Farsund i 
Løbet af 5 Dage fanget 5 voksne Grævlinger i samme Hul. 
Undertiden er 6 eller 7 Stk. paa denne Maade fangede af en 
enkelt Koloni (Willumsen 1911). 
Føde. Grævlingen henter sin Næring saavel fra Plante- 
som fra Dyreriget. Dels bestaar denne af forskjellige mindre 
Dyrearter, hos os især Insekter, Medemark, Snegle, Pindsvin, 
Hareunger, Fugle med deres Unger og Æg, og Frosk; dels af 
forskjellige Slags Frugter og Rødder. 
Om Vaaren synes den (ligesom Bjørnen) for en væsentlig 
Del at leve af Insekter; ofte finder man om Morgenen i dens 
Veie de letkjendelige Exkrementer, som paa denne Aarstid be- 
staar næsten udelukkende af Vingedækker og andre Dele af 
Hudskelettet af Torbister (Geotrupes), Jordløbere (Harpalider 
og Carabider) og andre større vingedækkede Insekter. 
Et rigt Jagtfelt for Grævlingen er Kokagerne. Er disse 
af ny Dato, og kun dækket af en tynd Skorpe, stikker den 
blot Klørne nedi, som efterlader sig Huller som efter grove 
Strikkepinder, men den befatter sig ikke videre med dem. Er 
Feltet gammelt, væltes det helt, Insekter og Medemark bort- 
tages, men intet af Jorden bliver her opgravet. 
En af Grævlingens væsentligste Fødemidler hos os er 
Medemark (Lumbricus). Hvor de dræbte Individers Mavesæk 
har været undersøgt, har den næsten altid indeholdt disse, 
enten alene eller ved Siden af anden Føde; hos et Expl., skudt 
