Fam. Cervidae. 1456 
Lænderne. Speilet er begrændset af en skarp sort Stribe 
(Chria. Mus.). 
Ældre Individer er gjennemgaaende lysere end yngre, lige- 
som Farven før Haarskiftningen bliver noget afbleget; Kal- 
vene er gjennemsnitlig lysere end de gamle. Ligeledes kan 
forekomme mere tilfældige Afændringer; der kan være hvid- 
agtige eller næsten brunsorte Individer. 
Paa OCraniet er Ante-orbital-Gruben stor, omtrent af 
Længde som Orbitas Diameter (eller mere). Vomer er lav, 
som hos Capreolus og Ålces, og ikke sammenvokset med Gane- 
benenes Midtsøm (crista nasalis). Hvert Næseben ender oventil 
i en kort Spids eller Flig (ofte ulige udviklet paa de 2? Sider), 
mellem hvilke Pandebenenes Midtspids mere eller mindre 
tydelig trænger ind. Ganebenene er korte, og naar ikke frem 
til Kindtandrækkens Midte. 
Nyfødt Kalv er spettet; disse Spetter, som bestaar af 
Tappe af lidt længere, hvide Haar, forsvinder ved første Haar- 
skifte om Høsten. Farven er oventil brungraa, mørkest paa 
Panden og paa Lænden; Halen, Undersiden og Fødderne noget 
lysere. Hele Rygsiden er dækket af de hvide Pletter; fra Issen 
til henimod Haleroden strækker sig en skarp brunsort Linie 
(Aal), indrammet paa Siderne af de hvide Pletter, der her er 
stillede næsten parvis mod hinanden. Haandens Forside (Meta- 
carpus) mørkt brungraa; Føddernes indre Side delvis hvidagtig 
(Aure 29de Juni 1898; Chria. Mus.). 
Horn. I Kaive-Aaret (Juni—December) faar Hjorten ingen 
Horn. Som 7 Maaneder gammel Kvie (i Februar) begynder 
dens første Horn at vise sig; disse er fuldt udviklede ud paa 
Sommeren, i l-Aars Alderen; hvert Horn danner nu en enkelt 
Spids, og fældes næste Vaar. 
Naar Kalven er 2 Aar gammel (i det 3die Leve-Aar) faar 
Hornet sin første Spids (Øienspidsen). Derefter forøges, som 
det antages, Spidsernes Antal (under regelmæssige Forhold) 
regulært med 1 hvert Aar, indtil den i 7-Aars Alderen skal 
være en 12-Ender. | 
Spidsernes Antal er dog ikke altid afhængigt af Individets 
Alder; ofte træffes, som ovenfor nævnt, gamle Hjorte med 
