Fam. Cervidae. 506 
Efter Kalvens Fødsel reiste Koen sig øieblikkelig, hvor- 
under Navlesnoren blev afrevet, og begyndte at slikke Kalven. 
Denne forsøgte ligeledes at reise sig, men først efter %1 Times 
Forløb lykkedes dette; den fandt straks Yveret, og vandrede 
snart nogle Skridt omkring. 
Koen holdt sig med Kalven paa samme Sted indtil langt 
ud paa Dagen, da de begge forsvandt; senere saaes de om 
Sommeren jevnlig i Nærheden. 
Kalven vokser hurtig, og er om Høsten allerede saa stor 
som en middelsstor Kvie; dog er der altid nogen Forskjel paa 
Kalvenes Størrelse, eftersom de har været tidlig eller sent fødte. 
Den patter Moderen indtil langt ud paa Høsten, eller endnu 
senere, hvis ikke Koen atter er bleven drægtig; Oksen driver 
gjerne Kalven bort ved Parringen. Store Kalve maa ofte 
lægge sig paa Knæerne, for at kunne patte; undertiden gjør 
disse det samme, naar de græsser. 
Bliver Moderen bortskudt allerede tidlig i Jagttiden, vil 
Aarskalven i Regelen have vanskeligt for at kunne klare sig 
alene, om den ikke er særlig kraftig. 
Kalven følger gjerne Moderen, indtil denne faar en ny 
Kalv, eller undertiden endnu længere; Tvillingkalve pleier at 
holde sammen indtil i 3-Aars Alderen. 
Fra forhistorisk Tid. Skeletdele eller Horn af Elg, eller 
Redskaber, forarbeidede af disse, er flere Gange fundne i Bo- 
pladse fra ældre Stenalder ned til Jernalderen, ligesom flere 
Helleristninger er kjendte, der antages at stamme fra «ark- 
tisk» Stenalder. Ligeledes foreligger flere Jordfund, hvoraf 
enkelte maa antages at være af forhistorisk Oprindelse. 
Bopladsfund. 1. Stavanger. I Vistehulen (ovenfor Stav- 
anger) fandtes i 1907 Knogler af Ele (og bearbeidede Red- 
skaber af Eløens Bitæer) i en Affaldsdynge, tilhørende Tapes- 
Tiden, eller øvre Stadium af ældre Stenalder. Jæderen var 
dengang skovklædt. 
Det Kulturlag, hvori disse Dele fandtes, havde en Mæg- 
tighed af 3—400 mm, og var væsentlig dannet af Knoglerester 
at forskjellige andre Hvirveldyr, samt Skaller af Litorima, 
Ostrea og Patella (Brøgger og Winge 1908). 
