Fam. Cervidae. 508 
Jordfiumd. Af andre jordfundne Levninger er enkelte fra 
saa stor Dybde, at de muligens er senglaciale.  Saaledes 
fandtes et enkelt (fældet) Horn af betydelige Dimensioner i 
September 1895 i en Meters Dybde paa Bunden af en Myr 
ved Nerby i Søndre Land. Hornet var bredt skovlformet, og 
havde 13 vel udviklede Spidser, de fleste fingerlange; den 
yderste Afstand mellem Spidserne er omkr. 630 mm. 
Enkelte Skeletdele er ligeledes fundne i Mosheien i Brønnø 
(Helgeland), i en Myr i en Dybde af omkr. I Meter. 
Andre Jordfund af Skeletdele eller Horn foreligger fra 
flere Steder i de nordlige Kystegne op til Saltdalen og Maals- 
elvdalen indenfor Tromsø. 
Endelig eier Chria. Mus. et enkelt, defekt Horn, fundet i 
3—4 Meters Dybde under Oslo, og sandsynligvis stammende 
fra Middelalderen. Hornet har været af vældige Dimensioner, 
muligeus større, end det største Nutidshorn fra Namdalen 
(p. 492). Det har sandsynligvis havt 14—16 Spidser (blot 
Hornets forreste Del er i Behold); Skovlens største Bredde 
(til Mellemrummet mellem 6te og ”de Spids) er 350 mm. 
Slægt 4. Rangifer. Smith 1827. 
Ren-Slægten. 
Begge Kjøn hornbærende; Hornet mangespidset, temmelig 
glat, med svag Kosenkrands. Stangen paa Midten krummet, med 
Hornets øvre Del fremadbøtet; de større Grene mere eller mmdre 
lade. 
Øienspidsen danner oftest en lodret, flad, flerspidset Takke 
(«Fjæl»); ogsaa Isspidsen) er ofte fladtakket. 
! «Isspidsen» hos GCerviderne er en uheldig, fra det tyske Jagtsprog 
(«Eissprosse») laant Benævnelse paa Hornets 2den fremadrettede Spids kort 
ovenfor Øienspidsen. Er undertiden ogsaa kaldt 2den Øienspids eller Isse- 
spidsen. 
