Fam. Cervidae. 599 
Ungdyrenes og Kalvenes Farve er mere rødbrun, og mør- 
kere langs Ryggens Midte end hos de ældre; i 2—3- Aars- 
Alderen bliver de fuldt udfarvede. 
Spæde Kalve er uplettede, men varierer ikke ubetydelig i 
Farvetonen; de kan være rødligt graa eller hvidgraa, under- 
tiden næsten hvidagtige; Issepartiet er lyst graabrunt, og en 
smal Stribe af samme Farve strækker sig nedover Ryggen. 
En normalt farvet Simle kan undertiden have hvidagtig Kalv, 
men antages da at have været parret med en Tamren (eller 
dens Efterkommer). 
Vinterpelsen begynder hos gamle og kraftige Bukke at 
fældes i Slutningen af Juli eller Begyndelsen af August. Om- 
trent paa samme Tid fælder de kalveløse (og derfor velnærede) 
Simler, medens svage Dyr og Simler med Kalv fælder senere 
i August. 
Den største i Chria.-Museet opstillede Vildren er en 36- 
Ender, skudt 1 Ringebofjeldene i Gudbrandsdalen i August 
1860 («Kongsbukken», skildret af Friis i 1876). Høiden over 
Skuldrene er her omkr. 1125 mm. 
Udvoksede Bukke kan veie 120 Kg. eller derover, under- 
tiden op til 150 Ko. 
Craniet har i Regelen allerede i 3-Aars Alderen faaet sin 
fulde Længde. Hos fuldt udvoksede Bukke er dets største 
Længde fra 560—390 mm.; hos en Storbuk, skudt i Lyse- 
heierne i Ryfylke, var den største Længde omkr. 398 mm. 
Paa Craniet er Mellemkjæven hos udvoksede Ungdyr lig, 
hos ældre som oftest længere end øvre Tandrække, og naar i 
Regelen oventil ikke op til Næsebenet. Hvert Næseben danner 
bagtil en nogenlunde jevn Bue mod Pandebenet; Ante-orbital- 
Gruben er liden, betydelig kortere end Diameteren af Orbita. 
Længden af Underkjævens Symphyse er hos udvoksede under- 
tiden lig, men i Regelen kortere, end dens Afstand fra for- 
reste Præmolar (P3). 
Plovskjærbenet er høit, og helt sammenvokset med Gane- 
benenes Midtsøm; hos alle vore øvrige Cervider er Næsehulerne 
ikke helt adskilte (som hos Renen). 
Udviklingen af det permanente Tandsæt foregaar hurtig 
(ligesom hos Elgen og Raadyret), og Melketænderne er som 
