Fam. Cervidae. 530 
af de dræbte Dyr, mange delvis opædte af Fugle og Rovdyr; 
hos enkelte var Hovedet helt afrevet, hos andre Benene knuste 
og Indvoldene udsprængte. Sandsynligvis har Flokken kommet 
ud paa en Fonn, som har løsnet, og saaledes selv foraarsaget 
Skredet (K. Vole 1911). 
For de tamme Kjør og andre Husdyr er Renen et usym- 
patisk Dyr. Elgen skyr Renen, og hvor Renen har gaaet, 
faar man vanskelig Kjør til at beite, saalænge Sporet er friskt. 
Ogsaa Hesten snøfter, naar den faar Veiret af en Ren. 
B. Vildrenen i Finmarken. Som ovenfor nævnt findes endnu 
paa et Par Steder i Finmarksfjeldene (paa Rastegaissa i Tanen, 
paa Beskades i Alten, samt paa Kvænangenfjeldene) smaa 
Stammer af saakaldte Vildrener, som ansees som Rester af 
den oprindelige (finmarkske) Vildren-Stamme. 
Disse Stammer, som ialfald tildels skylder bortløbne Tam- 
rener sin Oprindelse, lever som ægte Vildrener, og er helt statio- 
nære. Hele Aaret har de sit Hoved-Tilbold paa Gaisernes 
mest utilgjængelige Toppe; de forlader ikke Fjeldet, og fore- 
tager aldrig Udvandringer til Lavlandet eller mod Havet, hvor- 
hen Tamrenen ofte drives om Sommeren. De flytter sig blot 
rundt Gaiserne efter Vinden, eller de kan om Sommeren trække 
ned i Fjeldkløfterne eller under bratte Vægge for at undgaa 
Myggene og finde Kjølighed paa Fonnere. 
Om Høsten pleier de at samle sig i Smaaflokke; om Vin- 
teren lider de ofte Nød under det haarde Veir, og kan under- 
tiden helt nedsne. 
Gaisa-Renen er sky som den ægte Vildren, da den hele 
Aaret veirer Lapperne og deres Tamrener ved Gaisens Fod; 
undertiden kan dog en og anden Buk i Brunsttiden blande 
sig med de tamme, men vender snart atter tilbage til Fjeldet. 
Ligesaa kan undertiden Tamrener slutte sig til Gaisa-Renerne 
under Brunsttiden og om Vinteren, og flere af dem vender 
aldrig tilbage til Renbyen. 
Gaisa-Renen ligner Tamrenen i det Ydre, men pleier at 
være federe (mere tykfalden), da den holder sig mere i Ro. 
Da dens Føde hele Vinteren igjennem for en stor Del bestaar 
at Sten-Lav (Gyrophora-Arter), slides Tænderne hurtigere end 
hos Tamrenen, og den opnaar derfor ikke dennes Alder; saa- 
