5DS1 SI. Rangifer. 
snart Fortænderne er udslidte, kan Renen ikke skaffe sig nød- 
vendig Føde om Vinteren, og fryser (sulter) ofte ihjel midt i 
Flokken. 
Forvildede Tamren-Kalve bliver aldrig saa store som de 
vilde, og er ofte lysere af Farve. 
Føde. Vildrenens Hovedføde er Græsarter, og Blade af 
forskjellige Fjeldplanter og Buske; om Vinteren næsten alene 
Lav-Arter. 
Om Sommeren og Høsten fortærer den Græs af forskjel- 
ligt Slags, og den kan træffes paa Græsgangene langt udover 
Aaret, skjønt den altid foretrækker det spirende Græs (Groen). 
Af andre vigtige Næringsplanter kan nævnes den lille urte- 
agtige Vidie Salix herbacea, hvis glindsende mørkegrønne Blade 
(af Størrelse som en 1-Øre) ofte dækker Jorden over lange 
Strækninger, og kan belt fylde Renens Mavesæk. 
Af andre Planter, som den tager med Begjærlighed, kan 
nævnes Mulgedium alpinum (Turt), Menyanthes trifoliata (Bukke- 
blad, Gjedekløver), samt almindelig Syre (Rumex acetosa); paa 
Hardangervidden tager den gjerne den her forekommende, over- 
ordentlig bitre Gentiana purpurea (kaldes i Telemarken Reinsyre). 
Endvidere er charakteristisk Renføde Is-Ranunkelen (Ra- 
nunculus glacialis) og Fjeldsyren (Oxyria remiformis); hvor en 
Flok Rener i nogen Tid har havt Tilhold, er omtrent hver 
eneste Tue af disse 2 Arter afgnavede". 
Desuden tager den Blade og Skud af Graavidier (Salix 
glauea og S. lapponum) og at Dvergbirk (Bbetula nana): frem- 
deles Dryas octopetala, Cerasttum alpinum, og Molternes Blade 
og Bær (Rubus chamaemorus). 
Ligeledes fortæres Sten-Lav («Fjeld-Næver», Lichener at 
Slægten Gyrophora); undertiden staar Storbukkene dagevis paa 
høie Fjeldtinder, og nærer sig her omtrent udelukkende af denne 
Lav-Art, saalænge denne holder sig fugtig (tør Lav tages aldrig)”. 
! For Jægere vil Udseendet af en saaledes afbidt Blomsterstilk kunne 
afgjøre, om Dyrene har været nylig paa Ntedet eller ikke. 
Næver), er spiselig, har i tør Til- 
? Gyrophora ligner tør Birkebark 
Ole ØOiene, 
stand ingen synderlig Smag, men kan males og koges til Grød 
dyster 1909). 
