Fam. Balaenopteridae. DIG , 
Syn og Hørsel synes at være skarpe. De meddeler sig med 
Lethed til hverandre; hele Sværmen sætter ofte Kursen i Fælles- 
skab, og paa én Gang kan alle være forsvundne. 
I roligt Veir bevæger den sig under Vandet med stor Regel- 
mæssighed «næsten efter Kompasstregen», hvorved dens Veie 
kan nogenlunde let beregnes. 
Er Aaten tilstrækkelig, kan den holde sig paa et Fangst- 
felt undertiden i Uger. Paa kjølige Dage, naar Aaten holder 
sig i de høiere Vandlag, kan Finhvalerne ofte træffes paa 
Feltet hele Dagen; er Veiret godt, forsvinder de gjerne udover 
Dagen, men er atter tilstede om Morgenen i Graalysningen. 
Men ofte flytter pludselig hele Sværmen; en Flok, som 
en Dag om Morgenen laa i Aaten udenfor Porsangerfjorden, 
stod et Par Timer senere udenfor Nordkap, og længere ud 
paa Dagen udenfor Nordkyn, hvor den atter havde fundet 
Aate. 
Paa Steder, hvor Aaten er tæt, bevæger den sig rolig med 
aabent Gab i Vandskorpen, og samler, hvad den kan naa; er 
denne mere spredt, er de urolige, og svømmer i Kredse om 
hinanden. Saasnart Gabet er vel fyldt, kaster den sig gjerne 
om paa Siden for at svælge; i denne Stilling vil den tunge 
Underkjæve lettest slutte sig op mod Overkjæven, og Munden 
lukkes. Ofte kan den ligge paa Siden, boltrende sig i Aaten, 
med den ene Luffe over Vandskorpen. 
Paa saadanne Steder samler sig gjerue store Skarer af 
Sofugle, især Maager af forskjellige Slags, i de nordligste Far- 
vande ogsaa Havhester (Fulmarus glactalis): i tætte Skyer 
holder disse sig svævende over den Plet, hvor de venter at 
Hvalen skal vise sig, idet Aaten ved dennes Bevægelse vil 
hvirvles op i Vandskorpen, og kan her naaes af disse ikke 
dukkende Arter. 
Naar Finhvalen befinder sig i Ro, aander den i Regelen 
D—6 Gange efter hinanden med kortere Mellemrum, før den 
atter gaar under for længere Tid; er den beskjæftiget med at 
søge Føde, aander den oftere, end naar den er paa Van- 
dring. 
En Finhval, som skal op for at aande, viser først Bag- 
hovedet over Vandet, og blæser; umiddelbart derefter følger 
