KM 
Te SU. Balaenoptera. 
Indaandingen, som tager nogle faa Sekunder. Hovedet vaar 
atter under; men samtidig bliver den forreste Del af Ryggen 
synlig, hvorefter den forbereder sig til at gaa i Dybet ved at 
krumme Ryggen, saa denne danner en tydelig Bue. Endelig 
forsvinder Hvalen helt, idet Halepartiet ligeledes krummes 
under Vandet; Halen bliver herunder ikke sjelden synlig over 
Vandskorpen (hvilket ogsaa er Tilfældet hos Blaahvalen, og 
næsten altid hos Knølen). 
Finhvalens Blæst, som i roligt Veir kan sendes op til en 
Høide af 18—20 Fod, er synlig som en pæreformet, hvidagtig 
Sky, som sagte opløses i Luften. Hvalblæsten bestaar af den 
vandmættede Luft fra Lungerne, som under et enormt Pres af 
den elastiske Bughud pludselig slippes løs, og i Løbet af faa 
Sekunder tømmes gjennem de 2 forholdsvis trange Næseaabnin- 
ger. De udsendte Vanddampe vil under Expansionen i den 
fugtige Luft, som hviler over Hav-Overfladen, fortættes til en 
Taagesøile eller Sky; hertil bidrager ogsaa den adiabatiske 
Udvidelse, som den indesluttede Luft undergaar efter Trykkets 
pludselige Formindskelse, og hvortil kræves Forbrug af Varme, 
som kun i ringe Mængde kan tages af den omgivende Luft. 
Til at fremme denne Kondensation bidrager ogsaa de fra Lun- 
gerne kommende Forbrændingsgasser, som indeholder Joner, 
der virker som Fortætningskjerner for Vanddampene. 
Naar en saadan Hvalblæst af Vinden kommer til at drive 
over Baaden, føles den af Folkene som en vaad Dusch. 
I de koldere Strøg vil Blæsten i længere Tid være synlig 
uden at fordampe end i de varmere”. 
Hos de mindre Cetaceer (de fleste Tandhvaler) sker Luftens 
Udpresning svagere, og Blæsten er hos disse mindre synlig. 
Under Forfølgelse kan undertiden Hvalen slippe en Del 
af den i Lungerne indeholdte Luft, medens den endnu er flere 
Meter under Vandfladen. Denne Luft stiger tilveirs i Form 
af store Blærer, som let kan iagttages fra Skibet, og med Sik- 
kerhed betegner Hvalens Gang i Vandet. 
1 Ogsaa i de varmere Have er Spermacethvalens og Bardehvalernes 
Blæst synlig, især mod en mørk Sky, eller om Havet er svagt kruset, saa 
derved dannes en mørk Baggrund. 
87 — Collett: Norges Pattedyr. 
