DM SL. Balaenoptera. 
(Fulmarus glacialis). Af Saaret selv flyder kun lidet Blod; 
den hele Blodmasse pleier derfor at være i Dyret, naar dette 
trækkes op for at afspækkes. 
Finhvalens Hanner pleier at være mindre sky end Hun- 
nerne, og skydes oftest. 
Paa Grund af sin Magerhed synker Finhvalen efter Døden, 
ligesom de øvrige af denne Slægt; for at holde disse Hvaler 
flydende, bliver ofte Luft ved Hjælp af en Slange, som staar i 
Forbindelse med Maskinrummet, drevet ind i Legemet, hvor- 
efter Dyret ruller om paa Ryggen, og vender den udspilede 
Bug i Veiret som en havareret Ballon. 
For Spækhuggeren nærer Finhvalen i Regelen en dødelig 
Frygt; en Hvalstime, som faar Øie paa en Flok af disse, kan 
være som bortblæst i et Øieblik. Mange af de fangede Hvaler 
har baaret Spor af Spækhuggerens Tænder; især angriber disse 
de nyskudte Hvaler, som er under Slæbning, og har Hvalen 
en Tid (paa Grund af Storm) maattet ligge for Anker, kan 
dens halve Side være opflænget. Det er dog væsentlig blot naar 
Spækhuggeren mangler anden Føde, at den angriber Hvalen; 
hvor begge i Fællesskab følger Sildestimerne under Land, og 
der er Føde i Overflod, bliver Hvalerne sjelden angrebne. 
Ogsaa Haakjærringen (Sommntosus microcephalus) kan anrette 
Ødelæggelser paa de fangede Hvaler. En stor Finhval, som i 
April 1885 under en Storm maatte fortøies paa Bunden uden- 
for Vardø, blev i Løbet af 3 Timer berøvet hele sit Spæklag 
paa de Dele af Kroppen, som ikke hvilede paa selve Bunden 
(Ellefsen 1919). 
Parasiter. Ligesom hos Vaagehvalen, findes undertiden 
hos Finhvalen indboret i Huden den kjæmpemæssige Snylte- 
krebs Pennella balaenopterae. Denne mærkelige Lernæ, der 
ser ud som en lang sort Traad med en liden Pennefjær i 
Enden, og kan have en Længde af en Fod eller mere, kan 
være fæstet paa forskjellige Steder; hos en i Lofoten i 1865 
strandet Finhval, som undersøgtes paa Stedet af Prof. Sars, 
var alle Expl. fæstede paa Dyrets Rygside. Fra Hovedets 
Grund udgaar 3 lange og tynde Horn, som er borede et Par 
Tommer dybt i Hvalens Spæklag, og udgjør Pennellens Fæste- 
Apparat. 
