591 SL. Balaenoptera. 
Fangst. I Slutningen af 60-Aarene udgjorde Fangsten af 
Blaahval (fra Foyns Station ved Vadsø) gjennemsnitlig omkr. 
30 Stk. aarlig; i 1881, efterat flere Selskaber havde deltaget, 
var Antallet 221 Stk., det høieste, som noget Aar har bragt. 
Senere er Antallet aftaget; i enkelte Aar, hvori Plankton- 
Strømmene var lidet gunstige, erholdtes blot enkelte Individer, 
men i 1903, Hvalfangst-Periodens sidste Aar, var Fangsten 
atter større, nemlig 168 Stk. 
Blaahvalens Indsig har idethele været sparsommere ved 
Vest-Finmarken end østenfor Nordkap; fra Faktoriet paa Sørvær 
fangedes saaledes i Femaaret 1891—95 ialt blot 1 Blaahval, 
medens Fangsten af den anden Plankton-Hval, Seihvalen (B. 
borealis), her i dette Tidsrum var over 400 Stk. 
Ved de øvrige Fangststationer i Nordhavet har Fangsten 
af Blaahval været gjennemsnitlig ialt henimod 300 Stk. aarlig. 
Af dette Antal falder omtrent 3 Fjerdedele paa Island, Resten 
hovedsagelig paa Spitsbergen, Hebriderne og Irland. Kun 
yderst faa har været fangede ved Færøerne, hvis 5 Stationer 
i de senere Aar hver blot har havt 1—3 Stk. aarlig. 
Blaahvalen var den værdifuldeste af de fra Finmarken 
fangede Hvaler. Et udvokset Individ var 2000—2500 Kr. 
værd, men kunde undertiden bringes ud til 5000 Kr. Blaa- 
hvalen giver i Regelen 80—100 Fade Olie og omkr. 250 Kg. 
Barder; et stort Individ, med en L. af 82 Fod (Øst-Finmarken 
1884) gav 215 Fade Olie. 
Levevis. Blaahvalen er mindre selskabelig end Finhvalen 
(B. physalus); den holder sig forholdsvis spredt, og bevæger 
sig noget langsomt; under større Indsig holder gjerne et Par 
Stk. eller nogle faa Følge ved Siden af hinanden. 
Ofte søger Sværmene ind under Land, men ikke under 
Paalandsvind, og under Storm søger de altid ud i det aabne 
Hav. Skjønt den ofte gaar mod Vinden, holder den sig helst 
i Læ; er den herskende Vind om Sommeren O. eller NO,, 
har der ofte vestenfor Nordkap været gjort gode Fangster, 
medens den under vedvarende sydlig eller sydvestlig Vind har 
holdt sig længere mod Øst. 
