Fam. Balaenopteridae. 602 
nemsnitlig i de senere Aar har været tilsammen noget over 
300 Stk. Endel fanges ogsaa ved Spitsbergen; men ved Island 
har Antallet været forsvindende lidet, neppe over 5 Stk. i 
Gjennemsnit om Aaret. 
Det største Antal har oftest været fanget ved Færøerne; 
i de seneste Aar er ligeledes ved Shetlands-Øerne fanget mange 
af denne Art. 
Seihvalen er den mindst værdifulde af de 4 større nor- 
diske Balænopterider.  Værdien har vekslet mellem 500 og 
20 Fade Olie og omkr. 
80 Kg. Barder.  Kjødet var i S0-Aarene en Tid anvendt i 
Hermetik-Industrien. 
1000 Kr.; en Seihval kan give 15 
Levevis.  Seihvalens Besøg under Landets Kyster ind- 
træffer først efterat Havvandet ved Sommerens Begyndelse er 
blevet noget opvarmet, og kun undtagelsesvis kan den ind- 
finde sig saa tidlig som ved Midten af Mai. Saasnart en 
Nordost-Storm i August har afkjølet Vandet, og Aaten er af- 
taget, forsvinder atter Seihvalen. 
Det har vist sig, at Blaahvalen og Seihvalen, der begge 
er ægte Plankton-Hvaler, sjelden træffes samtidig paa Felterne. 
Indfinder Seihvalen sig et Aar i Mængde, var Fangstmændene 
forberedte paa, at Blaahvalen vilde blive sparsom. NSandsynlig- 
vis foretrækker hver en bestemt Art Aate, Blaahvalen Euphau- 
siider, Seihvalen Calanider, der hver optræder under særskilte 
Strømforholde. 
Som de andre Arter er Seihvalen selskabelig, og holder 
sig oftest i mindre Stimer, men undertiden i Sværme paa Hun- 
dreder. Ofte løber den længe i Vandskorpen, saa dens Gang 
kan følges i lange Strækninger; har den fundet Aatestrømmen, 
gaar den gjerne med Overkjæven løftet over Vandfladen, skum- 
mende Føden i sig, medens Kroppen er stillet skraat eller 
næsten lodret. Saavel Blaahvalen som Finhvalen kaster sig 
oftest paa Siden i Aaten, medens de samtidig aabner Munden; 
herved kan Fangstmændene i lang Afstand kjende Seihvalen 
i Vandet. 
Den pleier blot at aande et Par Gange efter hinanden, 
og gaar saa under, hvor den bliver i 5—10 Minutter; dens 
