603 SI. Balaenoptera. 
Gang i Dybet kan ofte sees af Luftblærer, som stiger op fra 
Lungerne. Blæsten er kraftig, og kan naa en Høide af omkr. 
2 Meter, eller næsten ligesaa høit som hos Storhvalerne. 
Af de fangede Individer har der været omtrent lige mange 
af hvert Kjøn. 
Den ansees som godmodig, og skyr Baadene; dog kan den 
under Dødskampen eller i Vildelse give Fangstbaadene alvor- 
lige Stød, og udsætte Folkene for Fare. Den er let i sine 
Bevægelser, og ansees som vanskelig at fange; naar den har 
faaet Harpunen i Livet, sætter den gjerne ret frem i Vand- 
skorpen (medens Blaahvalen efter Skuddet pleier at gaa næsten 
lodret i Dybet). 
Medens den søger efter Aaten, stryger den urolig om- 
kring, og kommer ofte langt ind i de store Finmarksfjorde. 
Parasiter. Ydre Parasiter er sjeldne hos denne Art, lige- 
som hos Blaahvalen. Enkelte Gange er fundne mindre Kolo- 
nier at Xenobalamus globicipitis, en opereulat Cirripedie med 
rudimentært Kalkhus, fæstede til de 2? Haleflige (Vardø Juli 
1885, Ingø Juli 1893). 
Ved Shetlands-Øerne blev i 1906 dræbt en Seihval, som 
bar en Koloni af en anden, stilket Cirripedie, Conchoderma 
auritum, fæstet til Underkjæve-Spidsen, som hos dette Individ 
var misdannet (Mørch 1911). 
Som ovenfor nævnt, er Penneller ikke fundne hos denne 
Art, og den sikre Oprindelse til de talrige hvide, tilhelede Ar, 
som næsten alle i vore Farvande fangede Seihvaler bærer, er 
endnu ikke fuldt opklaret. 
 Undertiden findes paa Barderne den lille Copepode Balaeno- 
philus umisetus, Auriv., snyltende i Millioner. 
Af Ento-Parasiter er Kradser-Orme, Echimorhynchus tur- 
binella, Dies., næsten altid fæstede paa Tarmenes indre Væg 
i saa enormt Antal, at der kan findes 1—2 Stk. paa hver 
Kvadrat-Centimeter næsten hele den lange Tarm igjennem, saa 
denne kan synes helt lodden. (Disse er ikke fundne i coecum 
og rectum). 
I langt mindre Antal findes en anden Kradser-Art; des- 
uden er fundet enkelte Trematoder og Cestoder. 
