Fam. Balaenopteridae. 612 
Fangsten af Knølhval ved de finmarkske Faktorier var i 
gode Aar (saasom i Midten af 80-Aarene) henimod 100 Stk. 
aarlig. I de senere Aar var Antallet oftest mindre; i 1901 
blev dog 118 Stk. fangede, i 1902, Hvalfangstens næstsidste 
Aar hos os, endog 155 Stk. 
Af de fangede Individer har der idethele været omtrent 
lige mange af hvert Kjøn; dog angives i visse Aar (saaledes 
i 1886) Hannerne at have været de langt overveiende; sam- 
tidig var disse gjennemsnitlig mindre end Hunnerne. 
Fangsten af Knøl ved Stationerne udenfor Norge har, 
som ovenfor nævnt, hovedsagelig slaaet til ved Island, hvor 
gjennemsnitlig i de senere Aar omkr. 100 Stk. har været fan- 
gede aarlig (de fleste ved Islands Østkyst, og kun et ringere 
Antal udenfor Vestkysten). Ved Færøerne, Shetlandsøerne, 
Hebriderne og Irland træffes yderst sjelden denne Hvalart. 
Knølen er i Forhold til sin Størrelse forholdsvis spækrig, 
og kan give indtil 30—40 Fade Olie (ofte blot det halve), og 
henimod 100 Kg. Barder. En stor Hun, drægtig med et 12 
Fod langt Foster (Troldfjord, Vest-Finmarken 1901), gav 65 
Fade Olie, hvilket ansaaes som det største kjendte Kvantum 
hos denne Art; Olien er fin og hvid. Værdien af en Knøl 
er henimod 1000 Kr. 
Levevis. Som ovenfor nævnt, kommer Knølen i Aarets 
første Maaneder parvis eller i større Selskaber østenfra ind 
under Finmarkens Kyster paa sin Vei til Ynglepladserne i de 
varmere vestlige Havstrøg, Hunnerne bærende paa store, næsten 
fuldbaarne Fostre (hos enkelte er de dog endnu smaa). 
Under dette Ophold viser de stor Uro; de trækker ret frem, 
næsten som et Dampskib, og ofte ganske nær Land. Under- 
tiden kan de komme Nordkyn og Knivskjælodden, Hjelmesø 
og Ingø saa nær, at de saavidt gaar klar af Grundene; Fangst- 
mændene tror, at den med Forsæt skurer Bunden for at blive 
af med de store Skorper af Coronuler, der er fæstede til dens 
Strube og Bug. 
Enkelte Aar har de herunder kunnet samle sig i store 
Sværme; i Februar 1873 fandtes de en Dag i saa store Masser 
udenfor Varangerfjorden («i Tusinder»), at de hindrede Damp- 
