613 SÅ. Megaptera. 
skibenes Fart; ogsaa i Marts 1881 og i Marts 1886 viste de 
sig her i betydeligt Antal. Paa denne Tid tager de lidet Føde 
til sig, og de fleste skudte Individer har havt Maven helt tom. 
Under den nye Indvandring om Sommeren kommer Knølen 
ind fra Vest (Næringsvandringen). Stimerne er nu mere spredte, 
og bevæger sig med større Ro, da de intet andet har at ud- 
rette, end at søge Føde. Hannerne pleier gjerne først at ind- 
finde sig; de viser sig aldrig i saa tætte Masser som om 
Vaaren, men stryger oftest om parvis eller nogle faa sammen, 
som alle gjerne dukker samtidig, følges ad under Vandet, og 
stiger sammen op for at aande. Parret viser stor Hengiven- 
hed for hinanden, og en saaret forlades sjelden af sin Mage, 
saalænge den er levende. 
Knølen synes at besidde en høiere Intelligens, end vore 
øvrige Hvalarter. Sandserne til at opfatte Lyd og Bevægelse 
er skarpe; i flere Hundrede Meters Afstand kan en Knøl, som 
er under Forfølgelse, høre Propellens Slag fra Fangstskibet; 
den bliver øieblikkelig opmærksom, og sætter stærkere Fart 
paa, eller den gaar under, for ikke at vise sig igjen før i lang 
Afstand. Kommer den i Berøring med Baaden, eller bliver 
den feilskudt, husker den dette i lang Tid. 
Ofte kan den være sky og forsigtig, og taaler ikke, at 
Baaden kommer den nær. En uvant Larm pleier dog at 
skremme den mere end en fremmed Gjenstand, som ligger 
stille; Høresandsen synes idethele at veilede den mere end 
Synet. 
Men i Regelen ansees Knølen for at være let at fange, 
dels paa Grund af de noget tunge Bevægelser, dels fordi den 
af Naturen er tillidsfuld og nysgjerrig. Den har Trang til at 
undersøge alt fremmed; undertiden kan den ligge under Pro- 
pellen og studere denne i lange Stunder, i lodret og i vandret 
Stilling. Støi lader ikke til at genere den, naar den vil iagt- 
tage; begynder Propellen at bevæge sig, forøger dette dens 
Interesse, og er den færdig med denne, kan den tage sig en 
Tur til Skibets Boug, hvor den i Regelen ender baade Liv og 
Studium. 
Naar den vil aande, stiger den skraat opad, og i samme 
Øieblik, som Næsehullerne er over Vandskorpen, blæser den. 
