615 SI. Megaptera. 
I næste Øieblik foregaar Indaandingen; herunder udvides Næse- 
aabningerne, saa de bliver næsten elliptiske, og deres Om- 
givelser noget hævede. Agter den derefter at blive længere 
Tid under, gaar den næsten lodret i Dybet; eftersom Hovedet 
gaar under, bliver Ryggen efterhaanden hævet, og viser sig 
over Vandet som en Halvbue, hvori tilsidst Rygfinnen bliver 
synlig. Derefter krummes Bagkroppen under Vandet, Hale- 
finnen rettes ud, og tilsidst sees denne et Øieblik frit over 
Vandskorpen, inden Hvalen helt forsvinder. Gaar en Knølhval 
under uden at vise Halefinnen, er Retningen skraa, og den 
kommer atter hurtig op. 
Blæsten er kort og tynd, sjelden over et Par Meter høi, 
og er i Regelen blot synlig i kort Afstand. En øvet Hvalfanger 
kan altid af Blæsten se, om han har en Knøl for sig eller 
ikke; undertiden kan den sees at være dobbelt. Under gun- 
stige Veirforholde danner den en pæreformet Dampsøile, som 
et Øieblik er tæt, og derefter hurtig opløses. Har Knølen 
længe været under, er Blæsten større og tættere, end naar 
den nylig har været oppe. 
Knølens Blæst lyder stærkere end hos nogen af de øvrige 
Hvalarter, omtrent som en dyb Hvinen eller Brølen, og kan i 
stille Veir høres i 4—5 Kilometers Afstand; anskudte Indi- 
vider, som har slidt sig under Taageveir, har saaledes ved sin 
Brølen kunnet gjenfindes. Den udskudte Aande er stærkere 
stinkende end hos vore øvrige Hvaler. 
Naar den forfølges, skyder den ofte en Del af Pusten 
dybt under Vandet; undertiden gjør den ogsaa dette, medens 
den har en Stime over sig af Kril (Crustaceer). 
Den Tid, som den kan tilbringe under Vandet, overstiger 
normalt neppe 20—25 Minutter. Har den længe været under, 
gjør den oftere flere Blæst med kortere Dukninger imellem, 
inden den atter gaar i Dybet. 
I Aaten stryger den om med aabent Gab, kaster sig der- 
efter paa Siden eller paa Ryggen, og lukker Kjæverne; her- 
under vifter den med den lange Brystfinne, saa denne ofte 
staar lodret i Veiret. Ofte kan den herunder være saa Op- 
taget, at Fangstbaaden har kunnet komme den ganske nær. 
