PP. 
665 Sl. Delphinapterus. 
af den største Tand 20 mm., hos en Hun med et lidt større 
Cranium (L. 604 mm.) er Diameteren blot 13 mm. (Chria. Mus.). 
Hos ganske unge Individer er alle Tænder, undtagen de 
forreste, forsynede med yderst korte accessoriske Spidser, som 
er synlige endnu hos Cranier med en Længde af 475 mm. 
Dette synes at antyde, at Hvidfisken repræsenterer en primitiv 
Type blandt Hvalerne (Lönnb. 1910). 
Farve. Hvidfisken skifter Farve efter Alderen. Allerede 
hos unge Fostre er et mørkt Farvepigment synligt i Huden; 
smaa Unger er mørkt brungraa; noget ældre faar efterhaanden 
lysere og mørkere Skygninger, indtil de 4—5 Aar gamle Indi- 
vider er melkehvide uden en mørk Plet. 
Nordmænds Fangst i Ishavet. Læderhuden (Corium) er 
hos Hvidfisken fortykket og seig, hos ældre omkr. 6 mm. tyk, 
og kan beredes til et værdifuldt Læder. 
I en lang Aarrække er derfor fra Tromsø drevet Fangst 
af Hvidfisk under Spitsbergen, men denne Fangst har i de 
senere Aar næsten ganske tabt sin Betydning. 
De Stimer, som for Tiden i Sommermaanederne indfinder 
sig ved Spitsbergen, er ubetydelige mod dem, som endnu i 
70-Aarene besøgte disse Farvande. Medens Fartøierne fra 
Tromsø tidligere kunde gjøre en Fangst af omkr. 2000 Stk. 
aarlig, har denne siden 90-Aarene sjelden indbragt over 500 
Stk., men enkelte Aar under det halve (i 1900 et Snes Stk., 
i 1910 blot 4 Stk., i 1911 18 Stk.). 
Hermed kan Hvidfisk-Fangsten ved Spitsbergen for Tiden 
siges at være næsten ophørt. Hvidfisken synes aarlig at søge 
tilbage for at yngle paa faste Ynglepladse, og bliver de her 
altid bortskudte, vil Standen lidt efter lidt forsvinde; de fleste 
af de trækkende Stammer drager for Tiden videre mod Øst, 
hvor de hidtil har nydt større Ro. 
Fangsten. Hvidfisken opsøger helst Elvemundingerne, hvor 
de smeltende Bræer holder Vandet grumset. Paa Fangst- 
pladsene skydes den ofte enkeltvis, men Hovedfangsten har 
foregaaet ved Hjælp af Net (Not), som stilles nær Kysten, 
hvor Hvidfiskene gjerne opholder sig. Af saadanne gunstige 
Fangstpladse findes der i Regelen blot nogle faa i hver Fjord. 
