40% 
667 SL. Delphinapterus. 
Steder, og trængte undertiden langt op i Elvemundingerne ; 
saaledes i Glommen op til Sarpfossen, i Drammenselv op til. 
Hougsund, og i Otteraaen et Stykke ovenfor Christiansand. 
Et Exemplar, som i April 1883 en Tid havde Tilhold lie 
udenfor Christiania, sprang flere Gange frit af Vandet, og 
viste hele sin snehvide Krop i Luften; i Vandskorpen ser den 
i Afstand ud som et svømmende Isflag. 
Føde. Hvidfiskens Føde synes hovedsagelig at bestaa af 
Blæksprut, men ogsaa af Fiske. 
Under Hvidfisk-Invasionen til Finmarken i Begyndelsen af 
1903 viste den sig jevnlig blandt Loddestimerne, saalænge disse 
holdt sig under Land; hos andre indeholdt Mavesækken oftest 
Smaasei (Gadus virens), undertiden Torsk (G. morrhua), men 
senere paa Vaaren var denne oftest tom. 
Om Sommeren angaves de ogsaa at have efterstræbt 
Laksen, og enkelte blev fangede i de udsatte Laksenøter. 
Ved de arktiske Ølande opsøger den, som ovenfor nævnt, 
med Forkjærlighed Elvemundingerne, muligens for Laksens 
eller Røiens Skyld (Salmo alpinus), men i Regelen synes de 
om Sommeren fangede Fxemplarer at være fastende. Leilig- 
hedsvis kan findes hos dem Krebsdyr og andre Invertebrater, 
som tildels ophentes fra Bunden; hermed følger ofte Grus, 
som undertiden findes rigelig i deres Mavesæk. Ved Grøn- 
land er den fundet at nære sig af forskjellige Torskearter 
(især af Gadus saida), men ogsaa af andre Fiske. 
Forplantning. Hvidfiskens Yngletid synes at indtræffe 
til forskjellige Aarstider. Bergens Mus. eier saaledes en ny 
født Unge, 1610 mm. lang (lidt over 5 Fod), fanget ved Spits- 
bergen om Vaaren eller Sommeren 1858 (Grieg 1912). 
Men Ungen kan ogsaa fødes om Høsten eller Vinteren. 
Af de i Varangerfjorden mellem Februar og Mai 1905 dræbte 
Hunner var flere drægtige med smaa Fostre, andre var led- 
sagede af smaa Unger. Chria. Mus. eier en af disse Unger, 
fanget 9de Marts, hvis Totall. var 1830 mm. eller ikke fuldt 
6 Fod; den havde været i Følge med Moderen, og var sand- 
synligvis nogle Uger gammel. 
