(53 Appendix. 
Ydre Char. Hos Daadyret, hvis Ydre minder om en 
spinkelbygget Hjort, har Hannen oprette Horn, som nedtil 
har trinde Spidser, medens den øvre Del er skovlformis ud- 
bredt (næsten som hos Elgen); Halen er lang, omtr. 160 mm., 
eller noget længere end Øret. 
Paa Craniet er Mellemkjæven kortere end øvre Tandrække, 
og berører oventil Næsebenet. Ante-orbitalgruben er (ligesom 
den ydre «Taaregrube») stor, omtrent af Længde som Orbitas 
Diameter. De mellemste Fortænder er betydelig bredere end 
de øvrige. 
Farven er i Regelen varierende. I de fleste Parker i Mel- 
lem-Europa er om Sommeren hele Oversiden hvidspettet, men 
ensfarvede Individer forekommer ogsaa, saasom graabrune, 
hvidagtige eller brunsorte; om Vinteren er de hvide Pletter 
utydelige. 
Hos de paa Hankø fødte Daadyr er Farven i Regelen 
graabrun eller graasort; enkelte er brunlige eller paa Siderne 
gulbrune, de fleste ensfarvede, og blot nogle faa kan faa 
enkelte hvide Pletter. Enkelte er helt hvidagtige. 
Levevis i Norge. Paa Hankø føder Hunnerne i Juni 
regelmæssig 1 Kid, eller ofte 2. 
Enkelte store Dyr er her skudte. Chria. Mus. har en voksen 
Han (skudt i Januar 1906), født paa Øen i Juni 1902, saa 
ledes 3'/2 Aar gl.; denne er ensfarvet (uden Pletter), en 16 
Ender, med 8 Spidser paa hvert Horn, foruden | rudimentær 
Spids paa høire Horn. 
En noget større Han, skudt i Januar 1908, ansaaes 
for at være det største Expl., der hidtil var født paa Øen. 
Den var hvidfarvet, en 26-Ender, med 13 Spidser paa hvert 
Horn. 
Hornene fældes hos os i Midten af Mai. 
Deres Føde er paa Hankø og paa Rauø om Sommeren 
Græs af forskjelligt Slags, om Vinteren tildels Skud af Rogn 
Birk. samt Rognens Bark, som afonaves opad 
og Ener og 
Om Sommeren kan de 
Stammen, saaledes som af Elgen. 
af og til gjøre Skade ved at hjemsøge 
Berøensleden nærer de sig af Græs og Lyng, 
Korn- og Potetesagrene. 
Paa Strønen i 
og af Kvister af Løvtræer. 
